KOMMISSIONENS AFGØRELSE
23. maj 2012
om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien
(2012/278/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 14,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EU) nr. 115/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»Indien« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt den 13. maj 2011 (3) efter en klage indgivet af European Industrial Fastener Institute (EIFI) (»klageren«) den 31. marts 2011 på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af Unionens samlede produktion af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål.
(3)
Som anført i betragtning 21 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af subsidie og skade perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige udligningsforanstaltninger (»den foreløbige fremlæggelse«), indgav en række interesserede parter skriftlige redegørelser, hvori de tilkendegav deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Dernæst blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og at frigive de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger genfremsatte den ene part sine bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare og samme vare, jf. betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told, og hævdede, at visse varetyper burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse.
(8)
Undersøgelsen har imidlertid bekræftet, at de forskellige varetyper er dækket af beskrivelsen af den pågældende vare og samme vare, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor tilhører den samme varekategori. Derfor blev denne påstand afvist.
(9)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(10)
I betragtning 24 i forordningen om midlertidig told henvises der til følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordning)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
d)
Export Oriented Units Scheme (»EOUS«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
e)
Focus Product Scheme (»FPS-ordning«)
f)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
g)
Electricity Duty Exemption (»EDE«) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet).
(11)
EU-erhvervsgrenen stillede spørgsmålstegn ved, om Kommissionen havde undladt at tage hensyn til en række subsidieordninger og som følge heraf undervurderede de subsidier, som det var blevet konstateret, at de indiske producenter modtog.
(12)
Som svar herpå skal det bemærkes, at klagen omfattede et stort antal nationale og lokale subsidieordninger, som blev medtaget i det spørgeskema, der blev sendt til de eksporterende producenter i Indien, og gennemgået af Kommissionen. Kun for de i betragtning 10 omhandlede ordninger blev det dog konstateret, at de undersøgte eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde modtaget subsidier.
(13)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 24-27 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til konklusionerne vedrørende FPS-ordningen og til EDE-ordningen. For så vidt angår DEPBS, AAS, EPCGS og ECS, fremsatte de samarbejdsvillige eksporterende producenter detaljerede bemærkninger. De fleste af disse bemærkninger vedrørte beregningen af subsidiebeløbene, og visse bemærkninger førte til mindre justeringer af disse beregninger. De samlede konklusioner vedrørende disse ordninger blev imidlertid ikke anfægtet af disse bemærkninger og bekræftes. Der blev også modtaget bemærkninger om EOUS. I betragtning af konsekvenserne af disse bemærkninger om EOUS, jf. betragtning 13-19, er der ikke behov for en detaljeret gengivelse af de øvrige bemærkninger til ovennævnte fire ordninger.
3.2. Export Oriented Units Scheme (EOUS - ordning for eksportorienterede virksomheder)
3.2.1. Generelt
(15)
Der mindes om, at en eksportorienteret virksomhed (EOU) ifølge FT-policy 2009-2014 har en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer, jf. afsnit 3.5. i forordningen om midlertidig told. I princippet kan alle virksomheder, der forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOUS. Til gengæld er virksomheder med EOU-status berettiget til de i betragtning 71 i forordningen om midlertidig told omhandlede fordele. Disse fordele udgør finansielle bidrag fra Indiens regering (»GOI«), jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og de medfører en fordel for EOUS. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(16)
I forordningen om midlertidig told blev det konstateret, at EOUS ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da den er i overensstemmelse med de strenge bestemmelser i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). Det kunne faktisk ikke fastslås, at GOI har en kontrolordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- og/eller omsætningsafgiftsfrie råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (jf. grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Hensigten med den indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen til at opnå nettoindtjening i udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af eksportvarer.
(17)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev der ikke fremført nogen væsentlige argumenter mod EOUSs art, som beskrevet ovenfor, navnlig mangelen på en effektiv kontrolordning og dens udligningsberettigelse. Derfor bekræftes konklusionerne om EOUS i betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told.
3.2.2. Bemærkninger fra Viraj Profiles Limited
(18)
Den eneste part i stikprøven med EOU-status var Viraj Profiles Limited (»Viraj«). EOU-subsidiesatsen for denne producent var i den indledende fase 2,73 % ud af en samlet subsidiesats på 3,2 %. Viraj tegnede sig i mængde for 87 % af den indiske eksport til Unionen.
(19)
Som allerede nævnt i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told indsendte Viraj detaljerede bemærkninger til ordningen. Den pågældende eksporterende producent hævdede, at det subsidie, der blev beregnet i forbindelse med ordningen, ikke ville være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, ifølge hvilken udligningstolden ikke må være højere end det udligningsberettigede subsidiebeløb, som virksomheden faktisk modtager. Denne hævdede derfor, at virksomhedens samlede subsidiesats ville være på under 2 %, dvs. ubetydelig. Virksomheden indsendte detaljerede regnskabsoplysninger som dokumentation for sin påstand.
(20)
Påstanden blev behørigt undersøgt. De detaljerede regnskabsoplysninger, som Viraj indsendte, kunne sammenholdes med de regnskabsoplysninger, der blev gennemgået ved kontrolbesøget, og disse oplysninger tydede faktisk på, at den udligningsberettigede fordel, som virksomheden havde i UP, var blevet overvurderet. Derfor er udligningstolden for Viraj blevet genberegnet i overensstemmelse hermed.
(21)
Følgelig blev Virajs EOUS-subsidiesats genberegnet og endelig fastsat til 0,44 %. Inkl. subsidiesatserne for EPCGS (genberegnet til 0,05 %), ECS (genberegnet til 0,12 %) og fritagelse for elektricitetsafgift (0,09 %) blev Virajs samlede subsidiesats endeligt fastsat til 0,7 %, dvs. under bagatelgrænsen.
3.2.3. EU-erhvervsgrenens bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger
(22)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte EU-erhvervsgrenen bemærkninger og hævdede, at genberegningen af de ydelser, Viraj modtog i forbindelse med EUOS, var uberettiget og ukorrekt. Den fremførte, at Kommissionens analyse var ufuldstændig, ikke i overensstemmelse med den måde, hvorpå institutionerne normalt udligner denne ordning, og at den ikke tog hensyn til andre mulige scenarier, hvor Viraj uretmæssigt kunne have afsat de toldfrit importerede varer. EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at Viraj’s sene fremlæggelse af de ikke-fortrolige bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger alvorligt tilsidesatte EU-erhvervsgrenens ret til at forsvare sig.
(23)
For så vidt angår genberegningen af Viraj’s subsidiemargen, bør det præciseres, at denne eksporterende producent havde påvist, at den fastsatte midlertidige udligningsberettigede told overskred det udligningsberettigede subsidiebeløb, der faktisk var modtaget. Virksomheden påviste faktisk, at den potentielle told, der blev givet afkald på, midlertidigt var blevet overvurderet, og at dette derfor måtte justeres i den endelige beregning Det ville have været i strid med bestemmelserne i grundforordningens artikel 3 at udligne visse finansielle bidrag, som klart og ubestrideligt ikke kan anses for at medføre nogen fordel for Viraj. For så vidt angår visse transaktioner, anses ordningen dog stadig for at have ydet specifikke subsidier til den pågældende virksomhed, som bør udlignes. Denne fremgangsmåde er derfor fuldt ud i overensstemmelse med den måde, hvorpå institutionerne har udlignet ordningen tidligere. Derfor er revisionen af EOUS-subsidiemargenen i fuld overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1.
(24)
For så vidt angår den påståede krænkelse af EU-erhvervsgrenens ret til at forsvare sig, skal det bemærkes, at Viraj's bemærkninger til EOUS-subsidieberegningen også var medtaget i to åbne indlæg, der blev modtaget før indførelsen af midlertidige foranstaltninger, samt i to senere åbne indlæg. Det første og vigtigste indlæg i den forbindelse, som foranledigede Kommissionen til at analysere spørgsmålet mere indgående og i sidste ende genoverveje sin holdning, blev forelagt i december 2011 og allerede nævnt i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told. Alle ovennævnte dokumenter blev straks medtaget i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Viraj's bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger var blot et resumé af den holdning, virksomheden allerede havde indtaget i sine tidligere redegørelser. Den ikke-fortrolige udgave af Viraj's bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger blev ganske vist indgivet af Viraj på et sent tidspunkt, men Kommissionen stillede den straks til rådighed for EU-erhvervsgrenen, som fik en forlænget frist til at fremsætte bemærkninger hertil.
(25)
På baggrund af ovenstående overvejelser måtte EU-erhvervsgrenens påstande afvises.
3.2.4. Andre subsidiespørgsmål
(26)
Der blev også modtaget bemærkninger til beregningen af subsidiemargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og beregningen af restsubsidiemargenen. Endvidere insisterede den eneste eksporterende producent, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, på at få sin anmodning behandlet. I betragtning af konklusionerne under årsagssammenhæng nedenfor er det imidlertid ikke nødvendigt at træffe endelig afgørelse i den forbindelse.
4. EU-ERHVERVSGRENEN
(27)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 120-123 i forordningen om midlertidig told.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger og EU-forbrug
(28)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende de indledende bemærkninger og EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 124-130 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Import fra det pågældende land
(29)
En part hævdede, at den foreløbige analyse af udviklingen i importpriserne fra Indien og prisunderbud ud fra gennemsnitspriser var vildledende, da den angiveligt ikke inddrager ændringer i varesammensætningen fra det ene år til det andet i den betragtede periode.
(30)
I den forbindelse er det værd at bemærke, at oplysninger om priser pr. varetype kun er tilgængelige for den UP, for hvilken eksporterende producenter og EU-producenter er blevet bedt om at udlevere en detaljeret liste over transaktioner i forbindelse med deres spørgeskemabesvarelser. Da der ikke findes oplysninger pr. varetype for de øvrige år i den betragtede periode, kan en meningsfuld analyse af udviklingen i importpriserne derfor kun baseres på gennemsnitspriser. Det bør også bemærkes, at den pågældende part ikke dokumenterede, hvorfor analysen vedrørende udviklingen i importpriserne var vildledende. Derfor blev denne påstand afvist.
(31)
For så vidt angår underbud, mindes der om, at for at fastslå prisunderbuddet i UP, jf. betragtning 134 i forordningen om midlertidig told, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Indien ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.
(32)
Endvidere blev prissammenligningen foretaget for hver enkelt type transaktion i samme handelsled, jf. betragtning 135 i forordningen om midlertidig told. Derfor blev denne parts påstand om underbud afvist.
(33)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra det pågældende land, bekræftes konklusionerne i betragtning 131-135 i forordningen om midlertidig told.
5.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.3.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(34)
En part hævdede, at den analyse, der var foretaget i forordningen om midlertidig told vedrørende faldet i EU-erhvervsgrenens produktion, var vildledende, og hævdede, at faldet i produktionsmængde skulle ses i lyset af kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen, som også udviste en faldende tendens i den betragtede periode.
(35)
Undersøgelsen viste, at faldet i produktionen faldt sammen med nedgangen i salget og voksende lagre. Denne situation førte til, at en række EU-producenter lukkede nogle af deres produktionslinjer, hvilket forklarer nedgangen i kapacitetsudnyttelse. Påstanden fra denne part blev derfor afvist.
(36)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 137 og 138 i forordningen om midlertidig told.
5.3.2. Salgsmængde og markedsandel
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, bekræftes konklusionerne i betragtning 139 i forordningen om midlertidig told.
5.3.3. Vækst
(38)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende vækst, bekræftes konklusionen i betragtning 140 i forordningen om midlertidig told.
5.3.4. Beskæftigelse
(39)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende beskæftigelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 141-142 i forordningen om midlertidig told.
5.3.5. Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(40)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende gennemsnitlige enhedspriser i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 143 og 144 i forordningen om midlertidig told.
5.3.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital
(41)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital, bekræftes konklusionerne i betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told.
5.3.7. Lagerbeholdninger
(42)
En part anmodede Kommissionen om at skaffe aktuelle tal for udviklingen i lagerbeholdninger i den betragtede periode i stedet for indekserede tal og hævdede, at det ikke var muligt at fremsætte bemærkninger til eller vurdere lagerbeholdninger i procent af EU-erhvervsgrenens salg ud fra indekserede tal.
(43)
Af fortrolighedshensyn måtte visse mikroindikatorer, herunder lagerbeholdninger, indekseres, jf. betragtning 127 i forordningen om midlertidig told. Under alle omstændigheder muliggør indekseringen af EU-erhvervsgrenens slutlagre i tabel 10 i forordningen om midlertidig told en rimelig forståelse af udviklingen i lagerbeholdningerne i den betragtede periode. Derfor måtte denne påstand afvises.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende lagerbeholdninger, bekræftes konklusionen i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told.
5.3.8. Subsidiemargenens størrelse
(45)
Der mindes om, at det konstateredes, at den største indiske eksporterende producent, som tegner sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, ikke blev subsidieret. Derfor tegnede den subsidierede import sig for 13 % af den samlede mængde af den pågældende vare, der blev eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på den subsidierede import fra Indien kan de faktiske subsidiemargeners virkning for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.
5.3.9. Konklusion om skade
(46)
Undersøgelsen bekræftede, at de fleste skadesindikatorer udviste en faldende tendens i den betragtede periode. Betragtning 151-153 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5, bekræftes derfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import med oprindelse i Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import.
(48)
Som anført i betragtning 18-21 ovenfor konstateredes det, at subsidiemargenen for den største indiske eksporterende producent, der tegner sig for 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, var ubetydelig for denne individuelle eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, og denne betragtes derfor som værende ikke-subsidieret i forbindelse med denne undersøgelse. Derfor blev blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP subsidieret. Denne subsidierede import havde en markedsandel på 2 % i UP.
6.2. Virkningerne af den subsidierede import
(49)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.
(50)
Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på den subsidierede import lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, der ikke fandtes at være subsidieret.
(51)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde subsidieret import fra Indien til priser, der var højere end den ikke-subsidierede import, kun kan have spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
6.3. Andre faktorers indvirkning
6.3.1. Ikke-subsidieret import fra Indien
(52)
Den samlede importmængde fra Indien voksede drastisk med 65 % i den betragtede periode, og Indiens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor udgjorde den ikke-subsidierede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som den subsidierede import fra Indien udgjorde i samme periode.
(53)
Priserne på importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne på importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 50 om de gennemsnitlige priser for den ikke-subsidierede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser langt mere end priserne på den subsidierede import.
6.3.2. Import fra andre tredjelande
(54)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende import fra andre tredjelande, bekræftes konklusionerne i betragtning 161-165 i forordningen om midlertidig told.
6.3.3. Den økonomiske krise
(55)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende virkningerne af den økonomiske krise i forbindelse med den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 166-169 i forordningen om midlertidig told.
6.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
(56)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportresultaterne hos EU-producenterne i stikprøven, bekræftes konklusionerne i betragtning 170 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(57)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(58)
Men i lyset af det forhold, at eksporten fra den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, ikke var subsidieret, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem den subsidierede import, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke i tilstrækkelig grad kan etableres. I betragtning af den subsidierede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne på den ikke-subsidierede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(59)
Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-subsidierede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, skyldes virkningerne af den ikke-subsidierede import fra Indien, der tegnede sig for 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end den subsidierede import.
7. AFSLUTNING AF ANTISUBSIDIEPROCEDUREN
(60)
I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes udligningsforanstaltninger unødvendige, og derfor bør nærværende antisubsidieprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 2.
(61)
Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antisubsidieprocedure bør afsluttes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EU) nr. 115/2012 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, frigives.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. május 23.)
az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
(2012/278/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 115/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából (a továbbiakban: India vagy érintett ország) származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára.
(2)
A szubvencióellenes eljárás 2011. május 13-án indult (3), azt követően, hogy az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EIFI, a továbbiakban: panaszos) 2011. március 31-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésének megfelelően a támogatás és a kár vizsgálata a 2010. április 1-jétől2011. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Miután a Bizottság nyilvánosságra hozta az ideiglenes kiegyenlítő intézkedések bevezetéséhez alapul szolgáló lényeges tényeket és szempontokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos beadványban ismertette az ideiglenes megállapításokra vonatkozó véleményét. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosította.
(6)
Ezután minden felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján meg kívánta szüntetni az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást, és fel kívánta szabadítani az ideiglenes vámok által biztosított összegeket (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A Bizottság meghatározott időszakot biztosított a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(7)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél újból megtette azon észrevételeit, amelyek az érintett terméknek és a hasonló terméknek az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében megadott meghatározására vonatkoztak, melyek szerint bizonyos terméktípusokat ki kellene vonni a vizsgálat hatálya alól.
(8)
A vizsgálat ugyanakkor bebizonyította, hogy az érintett termék és a hasonló termék leírása illik a különböző terméktípusokra, és hogy azok alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ugyanahhoz a termékkategóriához tartoznak. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(9)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (22)-(23) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. TÁMOGATÁS
3.1. Bevezetés
(10)
Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdése hivatkozott az alábbi rendszerekre, amelyek állítólag támogatást foglalnak magukban:
a)
vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
b)
előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);
c)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
d)
exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
e)
kiemelt termékek rendszere (Focus Product Scheme, FPS);
f)
exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS);
g)
villamosenergiaadó-mentesség (Electricity Duty Exemption).
(11)
Az uniós gazdasági ágazat azon gyanújának adott hangot, hogy a Bizottság néhány támogatási rendszert nem vett figyelembe; e feltételezés nyomán az ágazat arra a véleményre jutott, hogy a Bizottság alábecsülte az indiai gyártók által kapott támogatásokat.
(12)
A fentiekre válaszul a Bizottság megjegyzi, hogy a panasz számos olyan nemzeti és helyi támogatási rendszert említett, amelyek szerepeltek az indiai exportáló gyártóknak küldött kérdőívben, és amelyeket a Bizottság vizsgálatnak vetett alá. Azonban csak a fenti (10) preambulumbekezdésben felsorolt rendszerek esetében volt megállapítható, hogy a mintában szereplő, vizsgált exportáló gyártók támogatásban részesültek.
(13)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(27) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(14)
Az FPS-re és a villamosenergiaadó-mentességre vonatkozó megállapítások kapcsán nem érkeztek észrevételek. A DEPBS, AAS, EPCGS és ECS esetében az együttműködő exportáló gyártók részletes észrevételeket nyújtottak be. Ezen észrevételek többsége a támogatási összegek kiszámításához kapcsolódott; egyes észrevételek nyomán a számítások csekély kiigazítására került sor. Ezek az észrevételek azonban nem befolyásolták a felsorolt támogatási rendszerekkel kapcsolatban levont általános következtetéseket, ezért azok megerősítést nyernek. Az EOUS kapcsán is érkeztek észrevételek. Az említett észrevételek EOUS rendszert érintő hatását tekintve, amelyet az alábbi (13)-(19) preambulumbekezdés foglal össze, szükségtelen részletesen ismertetni a fent említett négy rendszert érintő többi észrevételt.
3.2. Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)
3.2.1. Általános megjegyzések
(15)
A Bizottság felhívja a figyelmet az ideiglenes rendelet 3.5. szakaszában már említett tényre, miszerint minden exportorientált egységnek (a továbbiakban: EOU) - a 2009-2014-es időszakra vonatkozó külkereskedelmi politikáról szóló dokumentum szerinti - alapvető kötelezettsége, hogy nettó valutabevételt (net foreign exchange, NFE) realizáljon, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. Elméletileg minden olyan vállalat, amely vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja, létrehozható az EOUS keretében. Cserébe az exportorientált egység státusszal rendelkező vállalatok az ideiglenes rendelet (71) preambulumbekezdésében felsorolt számos engedményre jogosultak. Ezek az engedmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi támogatásának minősülnek, és gazdasági előnyben részesítik az exportorientált egységeket. Ezek a jog szerint az exportteljesítménytől függő támogatások, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek.
(16)
Az ideiglenes rendelet szerint az EOUS nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. mellékletében (a h) és az i) pontban), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározásánál és szabályainál) és III. mellékletében (a helyettesítő visszatérítés meghatározásánál és szabályainál) meghatározott szigorú szabályoknak. Nem volt megállapítható, hogy az indiai kormány rendelkezne annak megerősítésére szolgáló ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (lásd az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontját, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontját). A jelenleg működő ellenőrzési rendszer a nettó valutabevétel elérésével kapcsolatos kötelezettség felügyeletére irányul, nem pedig annak ellenőrzésére, hogy a behozatalt az exportált áruk előállítására használják-e fel.
(17)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem merültek fel az EOUS fent ismertetetett jellegét - azon belül pedig elsősorban a hatékony ellenőrzési rendszer hiányát vagy kiegyenlíthetőségét - kifogásoló lényeges érvek. Ezért az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében összefoglalt, az EOUS-t érintő következtetések megerősítést nyernek.
3.2.2. A Viraj Profiles Limited beadványa
(18)
A mintába egyetlen exportorientált egység státusszal rendelkező vállalat került be, a Viraj Profiles Limited (a továbbiakban: Viraj). Erre a gyártóra vonatkozóan az EOUS keretében nyújtott támogatás mértéke az ideiglenes időszakban a 3,2 %-os teljes támogatási rátából 2,73 % volt. A Viraj kivitele az Unióba irányuló indiai export mennyiségének 87 %-át tette ki.
(19)
Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdése említi, a Viraj részletes észrevételeket nyújtott be a rendszerrel kapcsolatban. Az érintett exportáló gyártó azt állította, hogy a rendszer keretében kiszámított támogatás nem felel meg az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének, mely szerint a kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a vállalat által ténylegesen megkapott kiegyenlíthető támogatás összegét. A Viraj szerint ezért a vállalatra vonatkozó teljes támogatási ráta nem éri el a 2 %-ot, azaz de minimis támogatás. A vállalat állítása alátámasztására részletes számviteli adatokat küldött.
(20)
A Bizottság az állítást behatóan megvizsgálta. A Viraj beadványában szereplő részletes számviteli adatok összevethetők az ellenőrző látogatáson vizsgált adatokkal, és ezek az adatok arra engedtek következtetni, hogy a vizsgálati időszak során a vállalat által szerzett kiegyenlíthető előnyt valóban túlbecsülték. Ezért a Bizottság a Virajra vonatkozó kiegyenlítő vámot a fentieknek megfelelően újra kiszámította.
(21)
Következésképpen az EOUS keretében a Viraj számára nyújtott támogatás mértékét újra kiszámították, és végül 0,44 %-ban határozták meg. Az EPCGS (az újraszámolást követően 0,05 %), az ECS (az újraszámolást követően 0,12 %) és a villamosenergiaadó-mentesség (az újraszámolást követően 0,09 %) keretében nyújtott támogatások mértékét is figyelembe véve a Viraj teljes támogatási rátáját véglegesen 0,7 %-on, azaz a de minimis küszöbérték alatt állapították meg.
3.2.3. Az uniós gazdasági ágazatnak a végleges nyilvánosságra hozatal nyomán tett észrevételei
(22)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat észrevételeket nyújtott be azzal kapcsolatban, hogy az előnyök, amelyekhez a Viraj az EUOS keretében jutott, nem voltak indokoltak és szabályszerűek. Azzal érvelt, hogy a Bizottság elemzése hiányos volt, és nem állt összhangban azon módszerrel, amelyet az intézmények e rendszer kiegyenlítésére szoktak alkalmazni; elmulasztotta továbbá figyelembe venni, hogy a Viraj milyen egyéb lehetséges módokon tudta jogosulatlanul értékesíteni a vámmentesen behozott termékeket. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a Virajnak az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt érintő, nem bizalmas észrevételeket tartalmazó késői beadványa súlyos mértékben sértette az uniós gazdasági ágazat védekezéshez való jogát.
(23)
A Viraj támogatási különbözetének újraszámolását illetően le kell szögezni, hogy ez az exportáló gyártó bebizonyította, hogy az ideiglenes kiegyenlítő vámként megállapított összeg meghaladta a ténylegesen megkapott kiegyenlíthető támogatások összegét. A vállalat ténylegesen bizonyította, hogy a potenciálisan kieső vámbevételt ideiglenesen túlbecsülték, ezért ezt a tételt a végleges számításokban korrigálni kellett. Az alaprendelet 3. cikkének rendelkezéseit sértené, ha kiegyenlítenének olyan pénzügyi hozzájárulásokat, amelyek esetében egyértelműen és gyanún felül megállapítható, hogy semmilyen előnyt nem biztosítanak a Viraj számára. A Bizottság ennek ellenére úgy tekinti, hogy bizonyos ügyletek vonatkozásában a rendszer az érintett vállalatot különleges támogatásban részesítette, amely kiegyenlítésre szorul. Ez a megközelítés ezért teljes mértékben összhangban áll azzal a módszerrel, amelyet az intézmények ezen rendszer kiegyenlítésére az eddigiekben alkalmaztak. A fentieknek megfelelően az EOUS keretében nyújtott támogatások felülvizsgálata teljes mértékben megfelel az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének.
(24)
Az uniós gazdasági ágazat védekezéshez való jogának állítólagos megsértését illetően meg kell állapítani, hogy a Viraj által az EOUS-támogatás kiszámításával kapcsolatban tett észrevételek az ideiglenes intézkedések kivetése előtt benyújtott két nyílt beadványban, valamint további két, később benyújtott beadványban is szerepeltek. E tekintetben azt az első fontos beadványt, amely a Bizottságot a kérdés elmélyült elemzésére és végül álláspontja újragondolására késztette, 2011 decemberében nyújtották be, és az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében már említés esett róla. A Bizottság minden fent említett dokumentumot haladéktalanul belefoglalt az érintett felek számára készült, betekintésre szánt dossziéba. A Virajnak az ideiglenes nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban tett észrevételei csupán összegezték az előző beadványaiban már ismertetett álláspontját. Noha a Viraj az ideiglenes nyilvánosságra hozatal nyomán tett észrevételei nyilvános változatát valóban egy késői fázisban nyújtotta be, a Bizottság haladéktalanul az uniós gazdasági ágazat rendelkezésére bocsátotta azt, és az uniós gazdasági ágazat számára kiegészítő időszakot biztosított annak észrevételezéséhez.
(25)
A fenti megállapítások fényében az uniós gazdasági ágazat állításait a Bizottságnak el kellett vetnie.
3.2.4. A támogatással kapcsolatban felvetődött egyéb problémák
(26)
Érkeztek észrevételek az együttműködő, de a mintába fel nem vett exportáló gyártók támogatási különbözetének kiszámításával és a fennmaradó támogatási különbözet kiszámításával kapcsolatban is. Ezenkívül az egyetlen egyedi vizsgálatot kérő exportáló gyártó is ragaszkodott ahhoz, hogy intézkedjenek kérelme ügyében. Ugyanakkor az alábbi, az okozati összefüggésről szóló rész következtetéseiből kiderül, hogy a fenti kérdésekkel kapcsolatban nincs szükség végleges álláspont kialakítására.
4. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(27)
Az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)-(123) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. KÁR
5.1. Előzetes megjegyzések és uniós fogyasztás
(28)
Mivel az előzetes megjegyzésekre és az uniós fogyasztásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, az ideiglenes rendelet (124)-(130) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Az érintett országból származó behozatal
(29)
Az egyik fél állítása szerint az Indiából érkező import árainak alakulására és az áralákínálásra vonatkozó, átlagárakon alapuló ideiglenes elemzés félrevezető volt, mivel állítólag figyelmen kívül hagyta, hogy a termékösszetétel a figyelembe vett időszak során évente változott.
(30)
E tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy a terméktípusok szerinti árakkal kapcsolatos adatok csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan állnak rendelkezésre, az exportáló gyártók és az uniós gyártók ugyanis arra kaptak felkérést, hogy - a kérdőívre adott válaszaik részeként - az említett időszakban történt ügyletek részletes listáját nyújtsák be. Ezért a figyelembe vett időszak többi évére vonatkozó, terméktípusok szerinti adatok hiányában az importárak alakulásának ésszerű elemzésére csak az átlagárak alapján kerülhet sor. Megjegyzendő továbbá, hogy a szóban forgó fél nem bocsátott rendelkezésre olyan bizonyítékot, amellyel indokolná, miért tartja az importárak alakulására vonatkozó elemzést félrevezetőnek. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(31)
Az áralákínálás tekintetében a Bizottság felhívja a figyelmet az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében már említett tényre, miszerint a vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által a velük kapcsolatban nem álló fogyasztóknak az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF paritáson megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.
(32)
Ezenfelül, ahogyan azt az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdése is említi, az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva. Az említett fél áralákínálásra vonatkozó állítását ezért a Bizottság elutasította.
(33)
Mivel az érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan nem érkezett egyéb észrevétel, az ideiglenes rendelet (131)-(135) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.3.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(34)
Az egyik fél azt állította, hogy az ideiglenes rendeletben szereplő, az uniós gazdasági ágazat termelésének csökkenését érintő elemzés félrevezető, és a termelési mennyiségek csökkenését az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitásának fényében kellene megítélni, amely a figyelembe vett időszak során szintén csökkenő tendenciát mutatott.
(35)
A vizsgálat során kiderült, hogy a termelés csökkenése egybeesett az értékesítés csökkenésével és a készletek növekedésével. A helyzetre egyes uniós gyártók úgy reagáltak, hogy termelő részlegeik némelyikét bezárták, ami magyarázatot ad a kapacitáskihasználás csökkenésére. Ezért az említett fél állítását a Bizottság elutasította.
(36)
A gyártással, gyártási kapacitással és kapacitáskihasználással kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)-(138) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.3.2. Az értékesítések mennyisége és a piaci részesedés
(37)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének alakulására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.3. Növekedés
(38)
A növekedésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.4. Foglalkoztatás
(39)
A foglalkoztatásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (141) és (142) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.5. Átlagos egységárak az Unióban
(40)
Az Unióban felszámított átlagos egységárakra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (143) és (144) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(41)
A nyereségességre, pénzforgalomra, beruházásokra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)-(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.7. Készletek
(42)
Az egyik fél felkérte a Bizottságot, hogy indexált számadatok helyett tényleges számadatokat bocsásson rendelkezésre a készletszinteknek a figyelembe vett időszakban megfigyelt alakulásáról, mondván, hogy az indexálás nem teszi lehetővé hatékony észrevételek kialakítását, illetve azt, hogy a készletszinteket az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek százalékos arányában lehessen felbecsülni.
(43)
Adatvédelmi okokból - ahogyan azt az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése is ismerteti - egyes mikroindikátorokat, ideértve a készletekre vonatkozó adatokat, indexálni kell. Az ideiglenes rendelet 10. táblázatában szereplő, az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek indexált adatai mindenesetre a készleteknek az érintett időszakban megfigyelt alakulásának ésszerű értelmezését teszik lehetővé. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(44)
A készletekre vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.8. A támogatási különbözet nagysága
(45)
Amint arról már említés történt, a legnagyobb indiai exportáló gyártóról - amelynek kivitele a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki - megállapították, hogy nem részesült támogatásban. Következésképpen a támogatott behozatal az Indiából az Unióba behozott érintett termék teljes mennyiségének 13 %-át tette ki. A támogatott indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása elhanyagolhatónak minősül.
5.3.9. A károkozásra vonatkozó következtetések
(46)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (151)-(153) preambulumbekezdésében megállapított következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. Bevezetés
(47)
Az alaprendelet 8. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazat számára okozott kár olyan mértékű-e, amely jelentősnek tekinthető. A támogatott behozatalon kívül más olyan ismert tényezőket is vizsgáltak, amelyek ugyanabban az időszakban kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.
(48)
Ahogyan azt a fenti (18)-(21) preambulumbekezdés is ismerteti, a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló összes indiai export 87 %-át képviselő legnagyobb indiai exportáló gyártó támogatási különbözete ezen egyéni exportáló gyártó esetében, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének értelmében de minimis támogatásnak bizonyult, következésképpen a Bizottság úgy tekinti, hogy - ezen vizsgálat vonatkozásában - nem minősül támogatottnak. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló indiai exportjának mindössze 13 %-a részesült támogatásban a VI alatt. A támogatott behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.
6.2. A támogatott behozatal hatása
(49)
A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.
(50)
Az árak tekintetében megállapítást nyert, hogy a támogatott behozatal átlagos importáraival az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem részesült támogatásban.
(51)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem támogatott behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, támogatott indiai behozatal korlátozott mennyisége legfeljebb csak kis szerepet játszhatott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás fokozódott.
6.3. További tényezők hatása
6.3.1. Indiából származó, nem támogatott behozatal
(52)
Az Indiából származó behozatal teljes mennyisége a figyelembe vett időszakban nagymértékben - 65 %-kal - nőtt, és ezáltal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra növekedett. A fent elmondottaknak megfelelően azonban a VI során a nem támogatott behozatal tette ki az indiai kivitel teljes mennyiségének 87 %-át, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felelt meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, támogatott behozatal piaci részesedése 2 % volt.
(53)
Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a világ többi részéből származó behozatal árai, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, hogy - amint azt a (50) premabulumbekezdés is ismerteti - megállapították: a nem támogatott behozatal átlagáraival sokkal nagyobb mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, mint a támogatott behozatal áraival.
6.3.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(54)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (161)-(165) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
6.3.3. Gazdasági válság
(55)
Mivel nem érkezett észrevétel a gazdasági válságnak az uniós gazdasági ágazat károsodására gyakorolt hatása tekintetében, az ideiglenes rendelet (166)-(169) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
(56)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(57)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal mennyisége és piaci részesedése. Megállapítást nyert továbbá, hogy az említett behozatal folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.
(58)
Figyelembe véve azonban azt a megállapítást, hogy a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át képviselő legnagyobb indiai exportáló gyártó kivitele nem volt támogatott, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13-% át kitevő támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között nem állapítható meg megalapozottan ok-okozati viszony. Tekintettel a támogatott indiai export korlátozott mennyiségére és igen korlátozott piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy árai átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem támogatott behozatalénál, nem támasztható alá érvekkel az az állítás, hogy a támogatott indiai export okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(59)
Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - beleértve a nem támogatott behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét -, azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő nem támogatott behozatal okozta, melynek árai jelentősen alacsonyabbak voltak a támogatott behozatal árainál.
7. A SZUBVENCIÓELLENES ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(60)
Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség kiegyenlítő intézkedésekre, ezért a jelenlegi szubvencióellenes eljárást az alaprendelet 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kell szüntetni.
(61)
A panaszost és valamennyi érdekelt felet a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A beérkezett észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi szubvencióellenes eljárást meg kell szüntetni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
A 115/2012/EU rendelet értelmében az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám formájában biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 23-án.