AFGØRELSE TRUFFET AF FORMANDEN FOR EUROPA-KOMMISSIONEN
af 29. februar 2012
om høringskonsulentens funktion og beføjelser i visse handelsprocedurer
(2012/199/EU)
FORMANDEN FOR EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Kommissionens forretningsorden (1), særlig artikel 22, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Retten til god forvaltning er et veletableret princip i EU-retten, som omfatter de proceduremæssige rettigheder for interesserede parter, der er involveret i forskellige administrative procedurer, hvis resultat kan påvirke deres interesser.
(2)
Dette princip i EU-retten er fastlagt i artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (2). De rettigheder, der er fastsat i artikel 41, stk. 1, og artikel 41, stk. 2, i charteret for en person, hvis interesser påvirkes af en procedure, er også enten eksplicit fastsat eller bør, da der er tale om generelle retsprincipper, anvendes i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (3), Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (4), Rådets forordning (EF) nr. 260/2009 af 26. februar 2009 om den fælles importordning (5), Rådets forordning (EF) nr. 625/2009 af 7. juli 2009 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande (6), Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (7), Rådets forordning (EF) nr. 385/96 af 29. januar 1996 om beskyttelse mod skadelig prisfastsættelse for fartøjer (8), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 868/2004 af 21. april 2004 om beskyttelse mod støtte og illoyal priskonkurrence til skade for EF-luftfartsselskaber i forbindelse med levering af luftfartsydelser fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (9), Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer fra 1. januar 2009 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2006 og (EF) nr. 964/2007, (10) Rådets forordning (EF) nr. 1515/2001 af 23. juli 2001 om de foranstaltninger, der kan træffes af EF på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (11) og Rådets forordning (EF) nr. 427/2003 af 3. marts 2003 om en varespecifik overgangsbeskyttelsesordning for indførsel med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EF) nr. 519/94 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande (12).
(3)
Siden den 1. januar 2007 har arbejdet med at sikre en effektiv udøvelse af de proceduremæssige rettigheder for de interesserede parter og sikre, at de handelsprocedurer, der er fastsat i ovennævnte forordninger, gennemføres uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig tid, været overdraget til en tjenestemand i Kommissionens Generaldirektorat for Handel med erfaring i handelsbeskyttelsesspørgsmål, med titlen »høringskonsulent«.
(4)
For at styrke denne rolle og skabe større gennemskuelighed og en retfærdig sagsbehandling i de relevante procedurer er det nu hensigtsmæssigt at styrke høringskonsulentens funktion i Kommissionen og fastlægge høringskonsulentens beføjelser.
(5)
Denne funktion skal tildeles en uafhængig person, der har erfaring med handelsprocedurer. Høringskonsulenten bør udnævnes af Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Unionen.
(6)
For at styrke høringskonsulentens uafhængighed bør den pågældende administrativt tilknyttes det medlem af Kommissionen, der har ansvar for handelspolitik.
(7)
Høringskonsulentens vigtigste opgaver i medfør af denne afgørelse er at rådgive kommissæren med ansvar for handelspolitik og generaldirektøren for GD Handel, at sikre de proceduremæssige rettigheder, at give aktindsigt, at træffe afgørelse om den fortrolige karakter af et dokument og at tage administrationens holdning til forlængelse af frister op til ny vurdering. Høringskonsulenten bør tilstræbe at sikre, at der ved udarbejdelsen af udkast til Kommissionens retsakter eller forslag tages behørigt hensyn til alle relevante forhold, hvad enten disse er fordelagtige eller ufordelagtige for de interesserede parter.
(8)
For at styrke de proceduremæssige garantier for de interesserede parters udøvelse af deres proceduremæssige rettigheder er det nødvendigt at definere høringerne og fastsætte regler for tilrettelæggelse, gennemførelse og opfølgning af høringer med høringskonsulenten.
(9)
Høringskonsulentens beføjelser til at træffe afgørelse i spørgsmål vedrørende aktindsigt, fortrolighed og frister bør give parterne i en handelsprocedure en supplerende proceduremæssig garanti, uden at dette berører den tidsmæssige begrænsning af proceduren.
(10)
Rapporterne bør sikre, at de vigtigste aspekter, der er behandlet af høringskonsulenten, og de vigtigste henstillinger indbringes for beslutningstagerne, og således give en supplerende garanti for overholdelse af rettigheder for parter, der er berørt af en undersøgelse. Årsrapporterne bør også informere medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og offentligheden om høringskonsulentens arbejde.
(11)
Ved fremlæggelse af oplysninger om fysiske personer skal der tages særlig højde for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13).
(12)
Denne afgørelse berører ikke de generelle regler om aktindsigt i Kommissionens dokumenter -
BESTEMT FØLGENDE:
Artikel 1
Høringskonsulenten
1. Der oprettes en særlig funktion i Kommissionen som høringskonsulent i handelsprocedurer.
2. Høringskonsulentens opgave er at sikre en effektiv udøvelse af de interesserede parters proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i de forordninger, der er anført nedenfor (i det følgende benævnt »grundforordningerne«) og sikre, at handelsprocedurerne i disse forordninger gennemføres uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig tid. Der er tale om følgende grundforordninger:
a)
Forordning (EF) nr. 1225/2009, særlig artikel 5, stk. 10 og 11, artikel 6, stk. 5, 6, 7 og 8, artikel 8, stk. 3, 4 og 9, samt artikel 18, 19, 20 og 21
b)
Forordning (EF) nr. 597/2009, særlig artikel 10, stk. 12 og 13, artikel 11, stk. 5, 6, 7, 8 og 10, artikel 13, stk. 3, 4 og 9, samt artikel 28, 29, 30 og 31
c)
Forordning (EF) nr. 260/2009, særlig artikel 6 og 9
d)
Forordning (EF) nr. 625/2009, særlig artikel 5 og 7
e)
Forordning (EF) nr. 3286/94, særlig artikel 8 og 9
f)
Forordning (EF) nr. 385/96, særlig artikel 5, stk. 12 og 13, artikel 6, stk. 5, 6, 7 og 8, samt artikel 12, 13 og 14
g)
Forordning (EF) nr. 868/2004, særlig artikel 7 og 8
h)
Forordning (EF) nr. 732/2008, særlig artikel 18, 19 og 20
i)
Forordning (EF) nr. 1515/2001, særlig artikel 1, stk. 2, og artikel 2, stk. 2,
j)
Forordning (EF) nr. 427/2003, særlig artikel 5, stk. 5, artikel 6, stk. 4, 5 og 6, artikel 17, stk. 2 og 3, og artikel 18.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
a) »Handelsprocedure«: enhver undersøgelse eller administrativ procedure, der udføres af Kommissionens tjenestegrene i henhold til en af grundforordningerne
b) »interesseret part«: enhver person, hvis interesser påvirkes af en handelsprocedure, som defineret i den relevante grundforordning
c) »de interesserede parters rettigheder«: de proceduremæssige rettigheder og retten for enhver til at få en uvildig og retfærdig behandling inden for en rimelig frist i forbindelse med handelsprocedurer.
Artikel 3
Udnævnelse - fratræden og udnævnelse af stedfortræder
1. Høringskonsulenten udnævnes af Kommissionen i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i vedtægten for tjenestemænd og i ansættelsesvilkårene for andre ansatte i Unionen.
2. Høringskonsulentens udnævnelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vedtager en begrundet afgørelse om enhver afbrydelse, fratræden eller overflytning af høringskonsulenten i henhold til en hvilken som helst procedure. Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
3. Høringskonsulenten tilknyttes administrativt det medlem af Kommissionen, der har ansvar for handelspolitik.
4. Er høringskonsulenten forhindret i at gribe ind, og hvis det efter samråd med høringskonsulenten skønnes hensigtsmæssigt, udpeger det kompetente medlem af Kommissionen med ansvar for handelspolitik en anden tjenestemand, som ikke er inddraget i behandlingen af den pågældende sag, til at udføre høringskonsulentens opgaver.
Artikel 4
Principper for høringskonsulentens indgriben
1. I udførelsen af sine opgaver skal høringskonsulenten handle uafhængigt. Høringskonsulenten må ikke modtage instrukser fra anden side i udførelsen af sine opgaver.
2. Ved udøvelsen af sine funktioner iagttager høringskonsulenten kravet om, at grundforordningerne skal gennemføres effektivt i overensstemmelse med gældende EU-ret og de principper, der er fastlagt af Domstolen.
3. I udøvelsen af sine funktioner skal høringskonsulenten til enhver tid under en procedure have ubegrænset adgang uden unødig forsinkelse til eventuelle sagsakter vedrørende proceduren.
4. Høringskonsulenten træffer beslutninger, som fastsat i denne afgørelse, og kan fremsætte henstillinger til Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste om alle spørgsmål vedrørende rettighederne for de interesserede parter, der havde anmodet om høringskonsulentens indgreb. Høringskonsulenten skal især sørge for, at der ved udarbejdelsen af udkast til Kommissionens retsakter eller forslag tages behørigt hensyn til alle relevante forhold, hvad enten disse er fordelagtige eller ufordelagtige for de interesserede parter.
5. Høringskonsulenten underretter den ansvarlige direktør eller dennes stedfortræder om udviklingen af den procedure, som høringskonsulenten har grebet ind i, indtil Kommissionen eller Rådet vedtager en endelig retsakt. Høringskonsulenten underrettes straks om enhver væsentlig ændring af Kommissionens holdning i den endelige fase af en handelsprocedure for at vurdere enhver potentiel virkning for de interesserede parters rettigheder.
6. Høringskonsulenten rådgiver det medlem af Kommissionen, der har ansvar for handelspolitik, og eventuelt generaldirektøren for GD Handel om opfølgningen af sine henstillinger og eventuelt om mulige retsmidler.
7. Høringskonsulenten høres af den ansvarlige direktør om ændringer eller ajourføringer af politikken vedrørende procedurespørgsmål og væsentlige spørgsmål, der har indvirkning på de interesserede parters rettigheder, jf. definitionen i artikel 2 i denne afgørelse. Høringskonsulenten kan høres om ethvert andet spørgsmål som led i en handelsprocedure.
8. Høringskonsulenten kan om nødvendigt forelægge Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik og generaldirektøren for Generaldirektoratet for Handel bemærkninger og anbefalinger om et hvilket som helst spørgsmål som led i en handelsprocedure.
Artikel 5
Betingelser for høringskonsulentens indgreb - tidsplan - information
1. Høringskonsulenten handler efter anmodning fra interesserede parter, Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik, generaldirektøren, den ansvarlige direktør for en handelsprocedure eller dennes stedfortræder, eller en direktør i andre tjenestegrene, der er blevet hørt i forbindelse med en handelsprocedure.
2. Høringskonsulenten kan gribe ind på et hvilket som helst tidspunkt af en procedure dog under hensyntagen til tidspresset i en sådan procedure.
3. Høringskonsulenten er bundet af de frister, der gælder i handelsprocedurer i overensstemmelse med grundforordningerne.
4. Endelige retsakter eller forslag fra Kommissionen skal ledsages af en note fra høringskonsulenten om dennes eventuelle indgreb i proceduren og arten af indgrebet.
Artikel 6
Høringer
1. Høringskonsulenten kan efter anmodning eller i de tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i grundforordningerne, arrangere og gennemføre to typer høringer, nemlig høringer mellem en individuel interesseret part eller en gruppe af interesserede parter med de samme interesser og Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjenestegrene, og høringer af interesserede parter med forskellige interesser.
2. En høring kan vedrøre ethvert spørgsmål, der opstår på et hvilket som helst tidspunkt i en handelsprocedure, og kan påvirke de interesserede parters rettigheder.
3. Fysiske personer, der er indbudt til at deltage i en høring, kan enten møde personligt eller lade sig repræsentere ved en retlig repræsentant. Juridiske personer, der er indbudt til at deltage i en høring, skal være repræsenteret af en behørigt befuldmægtiget ansat udvalgt blandt deres faste personale.
4. Fysiske eller juridiske personer, der er indbudt til at deltage i en høring tilrettelagt af høringskonsulenten, kan bistås af en juridisk rådgiver eller en anden kvalificeret person uden for deres faste personale, der er godkendt af høringskonsulenten.
5. Denne artikel berører ikke retten til at blive hørt i henhold til grundforordningerne.
Artikel 7
Høringer med en individuel interesseret part eller en gruppe af interesserede parter med samme interesser
1. Høringskonsulenten kan arrangere og gennemføre en høring mellem en individuel interesseret part eller en gruppe af interesserede parter med samme interesser og Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste og eventuelt andre tjenestegrene på begrundet anmodning fra den individuelle interesserede part eller gruppe af interesserede parter med samme interesser.
2. En individuel interesseret part kan indgive anmodning om en høring med en gruppe af interesserede parter med samme interesser om et specifikt emne, som finder sted, forudsat at mindst en anden interesseret part med samme interesser indvilliger i at deltage.
Artikel 8
Høringer af interesserede parter med forskellige interesser
1. En høring af interesserede parter med forskellige interesser kan arrangeres og ledes af høringskonsulenten, således at divergerende synspunkter kan fremføres, og modargumenter fremlægges. Fristen for afholdelse af en sådan høring angives i meddelelsen om indledning af en handelsprocedure.
2. En høring blandt interesserede parter med forskellige interesser kan organiseres som led i alle handelsprocedurer efter høring af Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste.
3. En individuel interesseret part kan indgive anmodning om en høring med en gruppe af interesserede parter med forskellige interesser om et specifikt emne, som finder sted, forudsat at mindst en anden interesseret part med forskellige interesser indvilliger i at deltage.
4. Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste og eventuelt andre tjenestegrene deltager i høringen.
5. Kompetente repræsentanter for medlemsstaterne kan deltage i høringer af interesserede parter med forskellige interesser som observatører.
Artikel 9
Forberedelse af høringer
1. Efter høring af den ansvarlige direktør eller dennes stedfortræder, fastsætter høringskonsulenten varighed, dato og sted for høringen. Hvor en udsættelse er ønsket af de interesserede parter eller Kommissionens tjenestegrene, tager høringskonsulenten stilling til, hvorvidt udsættelsen kan imødekommes.
2. Høringskonsulenten kan eventuelt afholde et forberedende møde med de interesserede parter eller Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste og andre tjenestegrene for så vidt muligt at identificere og præcisere alle juridiske eller faktiske spørgsmål, der skal tages op under høringen. Høringskonsulenten kan i den forbindelse anmode deltagerne i en høring om alle oplysninger, der måtte være nødvendige for at forberede høringen.
3. Høringskonsulenten udarbejder en dagsorden for hver høring, som sendes til alle deltagere inden høringen.
4. Høringskonsulenten kan, inden for et rimeligt tidsrum efter fristen for indgivelse af kommentarer vedrørende en fremlæggelse og før en høring mellem parterne, give deltagerne mulighed for at stille spørgsmål til oplysninger, som er indgivet af andre interesserede parter.
5. For at sikre en grundig forberedelse af høringen mellem parterne og særlig med henblik på at få de faktiske forhold belyst så klart som muligt kan høringskonsulenten efter samråd med den ansvarlige direktør eller dennes stedfortræder inden høringen tilsende de parter, der skal deltage i høringen, en liste over de spørgsmål, som han ønsker, at de skal tage stilling til.
6. Høringskonsulenten kan ligeledes anmode om skriftligt at blive forhåndsunderrettet om hovedindholdet i de erklæringer, der påtænkes afgivet af deltagerne i høringen.
7. Høringskonsulenten kan indbyde eksterne eksperter til høringerne. Interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene kan anmode høringskonsulenten om at tillade eksterne eksperter til høringer. Høringskonsulenten træffer afgørelse om sådanne anmodninger. Eksterne eksperter, der indbydes til en høring, skal underskrive en aftale om fortrolighed.
8. Eksterne eksperter kan blive anmodet om at fremskaffe relevante analyser, rapporter eller publikationer, som skal indgå i sagsakterne og stilles til rådighed for alle deltagere hurtigst muligt forud for høringen.
Artikel 10
Gennemførelse af høringer
1. Høringskonsulenten er eneansvarlig for gennemførelsen af høringen. Høringskonsulenten sikrer, at høringen afvikles korrekt, og bidrager derigennem til en retfærdig behandling under selve høringen og til, at eventuelle efterfølgende beslutninger bliver retfærdige.
2. Høringerne er ikke offentlige. Høringskonsulenten afgør, hvilke personer der skal høres på en interesseret parts vegne, og om de pågældende personer skal høres hver for sig eller i overværelse af andre personer, der er indbudt til at deltage. I sidstnævnte tilfælde skal der tages hensyn til de interesserede parters legitime interesser i, at deres forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger beskyttes.
3. Høringskonsulenten kan give deltagerne mulighed for at stille og besvare spørgsmål under høringen.
4. Hvis høringskonsulenten har tilladt brug af eksterne eksperter, skal han sikre sig, at disse eksperter har mulighed for at fremlægge deres synspunkter og svare på spørgsmål fra andre deltagere i høringen.
5. Efter en høring kan høringskonsulenten eventuelt med henblik på at sikre retten til at blive hørt, efter samråd med den ansvarlige direktør eller dennes stedfortræder, give interesserede parter mulighed for at afgive yderligere skriftlige bemærkninger. Høringskonsulenten fastsætter en frist for afgivelsen af sådanne nye bemærkninger. Skriftlige bemærkninger modtaget efter denne dato kan ikke tages i betragtning.
Artikel 11
Opfølgning af høringer
1. Høringskonsulenten udarbejder en udskrift eller et fyldestgørende resumé af høringerne:
a)
Hvor der er arrangeret høringer af interesserede parter med forskellige interesser, forelægges alle deltagere i høringen en udskrift eller et fyldestgørende resumé, som indgår i sagsakterne, der kan konsulteres af interesserede parter.
b)
Hvor der er arrangeret høringer mellem en individuel interesseret part eller en gruppe af interesserede parter med lignende interesser og Kommissionens tjenestegrene, forelægges alle deltagere i høringen en udskrift eller et fyldestgørende resumé. Disse deltagere kan indgive en begrundet anmodning om fortrolig behandling af visse oplysninger i udskriften eller resuméet. Høringskonsulenten træffer afgørelse om disse anmodninger efter at have hørt Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste og eventuelt andre tjenestegrene. Den ikke-fortrolige udgave af udskriften eller resuméet af høringen skal indgå i sagsakterne, der kan konsulteres af de interesserede parter.
2. Høringskonsulenten kan fremsætte anbefalinger til Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste i henhold til artikel 4, stk. 4, i denne afgørelse. Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste meddeler inden for en rimelig frist før vedtagelsen af en endelig retsakt høringskonsulenten, hvorvidt og hvordan der er taget hensyn til disse anbefalinger og fremsender en kopi af udkastet til retsakt til høringskonsulenten.
3. Høringskonsulenten fremlægger regelmæssige rapporter for det kompetente medlem af Kommissionen med ansvar for handelspolitik med kopi til generaldirektøren om høringer med de individuelle parter eller en gruppe af interesserede parter med lignende interesser, jf. artikel 18 i denne afgørelse, medmindre sagen kræver en øjeblikkelig henstilling til Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik eller generaldirektøren.
4. Eventuelle henstillinger til Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste og rapporter og bemærkninger til Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik og generaldirektøren, som er udarbejdet af høringskonsulenten, betragtes som fortrolige interne dokumenter.
5. Hvis der arrangeres en høring mellem parterne, udarbejder høringskonsulenten en skriftlig endelig rapport om overholdelsen af de interesserede parters rettigheder. Denne rapport kan ændres af høringskonsulenten som følge af eventuelle ændringer i udkastet til retsakt, indtil den endelige retsakt vedtages.
Artikel 12
Aktindsigt
1. En part, som hævder at være en interesseret part, kan anmode høringskonsulenten om at revidere ethvert afslag fra Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste på, inden for et rimeligt tidsrum, at indrømme den pågældende aktindsigt i de dokumenter, der kan konsulteres af parterne, eller et bestemt dokument i Kommissionens besiddelse. Høringskonsulenten undersøger sagen og træffer afgørelse om at indrømme delvis eller fuld adgang eller afslå aktindsigt i sagsakterne eller det ønskede dokument.
2. Høringskonsulenten fastsætter tidsfristerne for, hvornår Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste skal indrømme en sådan aktindsigt.
Artikel 13
Fortrolighed
1. Høringskonsulenten er bundet af de generelle bestemmelser om behandling af fortrolige oplysninger, der er afgivet af interesserede parter som led i Kommissionens administrative procedurer.
2. Interesserede parter eller Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste kan anmode høringskonsulenten om at træffe beslutning om den fortrolige karakter af et dokument, som Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste har i sin besiddelse.
Artikel 14
Ikke-fortrolige resuméer af fortrolige oplysninger
1. En interesseret part kan anmode høringskonsulenten om at revidere Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjenestes vurdering af, om et ikke-fortroligt sammendrag af de fortrolige oplysninger, der fremlægges i forbindelse med en undersøgelse, er tilstrækkeligt detaljeret til at sikre en rimelig forståelse af substansen i de oplysninger, der afgives fortroligt.
2. Hvis Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste har til hensigt at se bort fra et dokument eller oplysninger, for hvilke en interesseret part har afvist at fremlægge et fyldestgørende ikke-fortroligt resumé, kan sidstnævnte anmode høringskonsulenten om at træffe afgørelse i sagen.
3. Høringskonsulenten behandler anmodningen. Hvis høringskonsulenten finder, at det ikke-fortrolige sammendrag ikke er tilstrækkeligt detaljeret, giver han den interesserede part, der gav resuméet, lejlighed til at fremsætte bemærkninger og forbedre resuméet inden for en rimelig frist.
4. Hvis den interesserede part, der har fremsendt fortrolige oplysninger, fremsender et mangelfuldt resumé, anfører begrundelser, der ikke kan accepteres, eller undlader at handle, afgør høringskonsulenten, om der kan ses bort fra fortrolige oplysninger, for hvilke der ikke er blevet fremlagt et fyldestgørende ikke-fortroligt resumé i overensstemmelse med grundforordningernes relevante bestemmelser.
Artikel 15
Adgang til oplysninger af fortrolig karakter, som ikke kan indgå i et resumé
På foranledning af en interesseret part kan høringskonsulenten behandle fortrolige oplysninger, der ikke kan indgå i resumé, som den pågældende part ikke har adgang til, med henblik på at kontrollere, hvordan disse oplysninger blev anvendt af Kommissionens undersøgelsestjeneste.
Høringskonsulenten meddeler den anmodende interesserede part:
a)
om de oplysninger, der blev hemmeligholdt for parten, er relevante for den pågældende parts forsvar, og
b)
om den ansvarlige undersøgelsestjeneste har afspejlet oplysningerne korrekt i de kendsgerninger og betragtninger, som blev lagt til grund for deres konklusioner, hvor dette er relevant.
Artikel 16
Forlængelse af frister
1. En anmodning om forlængelse af tidsfrister eller udsættelse af fristen for besvarelse af spørgeskemaer, for fremlæggelse af yderligere oplysninger, for kontrolbesøg, eller fremlæggelse af bemærkninger til meddelelsen af konklusioner skal først indsendes af de interesserede parter til Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste. En sådan anmodning skal indgives i god tid inden udløbet af den oprindelige frist. Når en sådan anmodning afvises, eller hvis den interesserede part mener, at forlængelsen er for kort, kan den pågældende inden udløbet af den oprindelige frist indgive en begrundet anmodning til høringskonsulenten om at gennemgå sagen. Efter høring af den ansvarlige direktør eller dennes stedfortræder kan høringskonsulenten forlænge frister eller afvise anmodningen.
2. Kommissionens tjenestegrene skal ikke agere i en sag, der henvises til høringskonsulenten, før denne har truffet en beslutning.
3. Høringskonsulenten træffer sin afgørelse under hensyntagen til de særlige forhold i forbindelse med en anmodning og tidspresset i proceduren.
Artikel 17
Deltagelse i udvalgsmøder
Høringskonsulenten kan deltage i udvalgets møder. Høringskonsulenten kan i givet fald besvare spørgsmål fra medlemsstaterne, for så vidt disse spørgsmål vedrører arten af hans indgreb i procedurerne.
Artikel 18
Rapporter om høringskonsulentens arbejde
1. Ved udgangen af hvert år udarbejder høringskonsulenten en årsrapport. Årsrapporten skal indeholde oplysninger om de sager, som høringskonsulenten har grebet ind i, de afgørelser og henstillinger han har fremsat og eventuelle anbefalinger til forbedring af handelsprocedurerne. Rapporten stiles til Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik. Generaldirektøren for GD Handel og de ansvarlige direktører modtager en kopi af rapporten.
2. Resuméer af årsrapporten sendes til medlemsstaterne og Europa-Parlamentet og offentliggøres på høringskonsulentens websted.
3. Høringskonsulenten udarbejder periodiske rapporter for Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik med et resumé af sine aktiviteter og spørgsmål, der opstod under disse aktiviteter. Årsrapporten indeholder en redegørelse for de vigtigste politiske spørgsmål, afgørelser og henstillinger, som høringskonsulenten har fremsat, og for hvordan disse henstillinger er blevet taget i betragtning af Kommissionens ansvarlige undersøgelsestjeneste. Et eksemplar af denne rapport stiles til generaldirektøren for GD Handel.
4. Høringskonsulenten aflægger rapport om eventuelle høringer af interesserede parter med forskellige interesser og kan i udførelsen af den rådgivende rolle rapportere til Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik og generaldirektøren for GD Handel om andre aspekter, der følger af en handelsprocedure eller på anden vis er relevante for en effektiv anvendelse af EU-rettens principper i handelsprocedurer.
5. Høringskonsulentens endelige rapport om høringer af parterne forelægges for Kommissionens medlem med ansvar for handelspolitik, generaldirektøren for GD Handel og den ansvarlige direktør. Den fremsendes også til de kompetente repræsentanter for medlemsstaterne og de interesserede parter.
Artikel 19
Overgangsbestemmelser
Denne afgørelse finder anvendelse på sager, der er i gang på tidspunktet for afgørelsens ikrafttræden, men hvor ingen endelig fremlæggelse har fundet sted.
Proceduremæssige skridt før denne afgørelses ikrafttræden har fortsat virkning.
Artikel 20
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. februar 2012.
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK HATÁROZATA
(2012. február 29.)
a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról
(2012/199/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatára (1) és különösen annak 22. cikkére,
mivel:
(1)
A megfelelő ügyintézéshez való jog, amely magában foglalja az olyan közigazgatási eljárásokban részt vevő érdekelt felek eljárási jogait, amelyek eredménye hatással lehet érdekeikre, az Európai Unió jogának egyik szilárd alapelve.
(2)
Az Európai Unió jogának ezen elvét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rögzíti (2). A Charta 41. cikkének (1) bekezdése és 41. cikkének (2) bekezdése állapítja meg az olyan személyek jogait, akinek érdekeit kereskedelmi eljárás érinti. E jogokat ugyanilyen egyértelműen fogalmazzák meg az alábbi jogi aktusok is (illetve - mint általános jogi elveket - ezeket alkalmazniuk kell): az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (3), az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (4), a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendelet (5), az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 7-i 625/2009/EK tanácsi rendelet (6), a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendelet (7), a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló, 1996. január 29-i 385/96/EK tanácsi rendelet (8), az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó légi közlekedési szolgáltatások keretében a közösségi légi fuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló, 2004. április 21-i 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9), az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet (10), a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet (11), valamint a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó, átmeneti termékspecifikus védelmi mechanizmusról, valamint az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló 519/94/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. március 3-i 427/2003/EK tanácsi rendelet (12).
(3)
2007. január 1-je óta az érdekelt felek eljárási jogai tényleges gyakorlásának védelmére, valamint a fent felsorolt rendeletekben meghatározott kereskedelmi eljárások pártatlan, tisztességes és ésszerű időn belül történő lefolytatásának biztosítására irányuló feladattal a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának egy kereskedelemvédelmi kérdésekben jártas tisztviselőjét bízták meg, akinek tisztsége: „meghallgató tisztviselő”.
(4)
A meghallgató tisztviselő szerepének, valamint a vonatkozó eljárások átláthatóságának és tisztességes jellegének megszilárdítása érdekében időszerű a meghallgató tisztviselő feladatának a Bizottságon belüli megerősítése és hatáskörének meghatározása.
(5)
Ezt a tisztséget független, kereskedelmi eljárásokban járatos személyre kell bízni. A Bizottságnak a meghallgató tisztviselőt az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeiben meghatározott szabályokkal összhangban kell kineveznie.
(6)
A meghallgató tisztviselő függetlenségének biztosítása érdekében igazgatási célból a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja mellett látja el feladatát.
(7)
A meghallgató tisztviselő e határozatban előírt legfőbb feladatai a következők: tanácsokat ad a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak és a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójának; biztosítja az eljárási jogokat; lehetővé teszi az aktába való betekintést; dönt egy adott dokumentum bizalmas jellegéről; felülvizsgálja az adminisztráció határidők meghosszabbításával kapcsolatos álláspontját. A meghallgató tisztviselőnek gondoskodnia kell arról, hogy a Bizottság jogszabály- és javaslattervezeteinek elkészítése során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt, legyenek azok az érdekeltek szempontjából akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek.
(8)
Az érdekelt felek eljárási jogainak gyakorlásával kapcsolatos eljárási garanciák megerősítése érdekében meg kell határozni a meghallgatások fajtáit, és rögzíteni kell a meghallgató tisztviselő közreműködésével tartott meghallgatások megszervezésére, lebonyolítására és nyomon követésére vonatkozó szabályokat.
(9)
A meghallgató tisztviselő döntési hatáskörének az aktába való betekintést, a bizalmas kezelést és a határidőket érintő kérdések tekintetében további eljárási garanciákat kell biztosítania a kereskedelmi eljárásban érintett felek számára az eljárás időkorlátainak sérelme nélkül.
(10)
A jelentéseknek biztosítaniuk kell, hogy a meghallgató tisztviselő által kezelt főbb kérdések, valamint a meghallgató tisztviselő főbb ajánlásai a döntéshozók tudomására jussanak, és így további garanciát biztosítsanak a kereskedelmi eljárás által érintett felek jogai tekintetében. Ezenkívül az éves jelentéseknek tájékoztatást kell nyújtaniuk az EU-tagállamok, az Európai Parlament és a nyilvánosság számára is a meghallgató tisztviselő tevékenységéről.
(11)
A természetes személyekre vonatkozó információk közlése során különös figyelmet kell fordítani a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13).
(12)
Ez a határozat nem érinti a Bizottság dokumentumaihoz való hozzáférés engedélyezéséről vagy tilalmáról szóló általános szabályokat,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A meghallgató tisztviselő
(1) A Bizottságon belül létrejön a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő meghatározott feladatköre.
(2) A meghallgató tisztviselő feladata, hogy biztosítsa az érdekelt felek számára az alábbiakban felsorolt rendeletekben (a továbbiakban: alaprendeletek) biztosított eljárási jogok hatékony gyakorlását, valamint az e rendeletekben meghatározott kereskedelmi eljárások pártatlan, tisztességes és méltányos időn belül történő lefolytatását. Az említett alaprendeletek a következők:
a)
az 1225/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 5. cikkének (10) és (11) bekezdése, 6. cikkének (5), (6), (7) és (8) bekezdése, 8. cikkének (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 18., 19., 20. és 21. cikke;
b)
az 597/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 10. cikkének (12) és (13) bekezdése, 11. cikkének (5), (6), (7), (8) és (10) bekezdése, 13. cikkének (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 28., 29., 30. és 31. cikke;
c)
a 260/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 6. és 9. cikke;
d)
a 625/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 5. és 7. cikke;
e)
a 3286/94/EK rendelet és különösen a rendelet 8. és 9. cikke;
f)
a 385/96/EK rendelet és különösen a rendelet 5. cikkének (12) és (13) bekezdése, 6. cikkének (5), (6), (7) és (8) bekezdése, valamint 12., 13. és 14. cikke;
g)
a 868/2004/EK rendelet és különösen a rendelet 7. és 8. cikke;
h)
a 732/2008/EK rendelet és különösen a rendelet 18., 19. és 20. cikke;
i)
az 1515/2001/EK rendelet és különösen a rendelet 1. cikkének (2) bekezdése és 2. cikkének (2) bekezdése;
j)
a 427/2003/EK rendelet és különösen a rendelet 5. cikkének (5) bekezdése, 6. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése, 17. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 18. cikke.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „kereskedelmi eljárás”: a Bizottság szolgálatai által az alaprendeletek egyike alapján elvégzett bármely vizsgálat vagy közigazgatási eljárás;
b) „érdekelt fél”: minden olyan személy, akinek érdekeit a vonatkozó alaprendeletben meghatározott kereskedelmi eljárás érinti;
c) „az érdekelt felek jogai”: az eljárási jogok, valamint minden személy ahhoz való joga, hogy a kereskedelmi eljárásokban ügyét pártatlanul, tisztességesen és méltányos időn belül intézzék el.
3. cikk
Kinevezés, a megbízás megszűnése és helyettesítés
(1) A Bizottság a meghallgató tisztviselőt az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeiben meghatározott szabályokkal összhangban nevezi ki.
(2) A meghallgató tisztviselő kinevezését az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A meghallgató tisztviselő megbízásának bármely eljárás által történő megszakítására, megszüntetésére vagy átruházására csak a Bizottság indokolt határozata alapján kerülhet sor. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
(3) A meghallgató tisztviselő igazgatási célból a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős biztosa mellett látja el feladatát.
(4) A meghallgató tisztviselő akadályoztatása esetén a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős biztosa - lehetőség szerint a meghallgató tisztviselővel folytatott konzultációt követően - kinevez egy másik, az adott ügyben nem érintett, a kereskedelmi eljárások terén elegendő tapasztalattal rendelkező tisztviselőt, aki ellátja a meghallgató tisztviselő feladatait.
4. cikk
A meghallgató tisztviselő beavatkozásának elvei
(1) A meghallgató tisztviselő feladatait teljesen függetlenül látja el. Tevékenysége gyakorlása során nem fogad el utasításokat.
(2) A meghallgató tisztviselő feladatainak ellátása során szem előtt tartja az alaprendeletek hatékony alkalmazásának szükségességét, az Unió hatályos jogszabályaival és az Európai Unió Bírósága által megállapított elvekkel összhangban.
(3) A meghallgató tisztviselő feladatainak ellátása során az eljárás teljes időtartama alatt korlátozás és indokolatlan késedelem nélküli hozzáféréssel rendelkezik a kereskedelmi eljárással kapcsolatos bármely aktához.
(4) A meghallgató tisztviselő a jelen határozat előírásai szerint hozza meg döntését, és ajánlásokat tehet a Bizottság vizsgálatért felelős szolgálatainak a beavatkozását kérő érdekelt felek jogait érintő bármely kérdéssel kapcsolatban. A meghallgató tisztviselő gondoskodik arról, hogy a Bizottság jogszabály- és javaslattervezeteinek kidolgozása során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt, legyenek azok akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek az érdekeltek szempontjából.
(5) Amíg a Bizottság vagy esetenként a Tanács a végleges jogszabályt elfogadja, a felelős igazgató vagy meghatalmazottja tájékoztatja a meghallgató tisztviselőt azon eljárás menetéről, amelybe a meghallgató tisztviselő beavatkozott. A meghallgató tisztviselőt haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottság álláspontjában a kereskedelmi eljárások végleges szakaszában bekövetkezett bármely lényeges változásról, az érdekelt felek jogaira gyakorolt esetleges hatás értékelésének érdekében.
(6) A meghallgató tisztviselő tanácsot ad a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős biztosának - és adott esetben a főigazgatónak - az ajánlásai nyomon követésére és szükség esetén a lehetséges jogorvoslatra vonatkozóan.
(7) Az illetékes igazgató konzultál a meghallgató tisztviselővel az eljárási és érdemi kérdésekkel kapcsolatos elvek olyan változásairól vagy aktualizálásáról, amely hatást gyakorolhat az érdekelt felek jelen határozat 2. cikke értelmében vett jogaira. A meghallgató tisztviselővel a kereskedelmi eljárással kapcsolatos bármely más kérdésről is konzultálni lehet.
(8) A meghallgató tisztviselő a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja elé, valamint - szükség esetén - a kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatója elé terjesztheti észrevételeit és ajánlásait minden olyan ügyre vonatkozóan, amely valamely kereskedelmi eljárással kapcsolatos.
5. cikk
A meghallgató tisztviselő beavatkozásának feltételei - Időzítés - Tájékoztatás
(1) A meghallgató tisztviselő az érdekelt felek, a kereskedelempolitikáért felelős biztos, a főigazgató, egy kereskedelmi eljárásért felelős igazgató vagy meghatalmazottja, illetve e kereskedelmi eljárás kapcsán megkeresett bármely egyéb szolgálat igazgatója kérésére jár el.
(2) A meghallgató tisztviselő a kereskedelmi eljárás bármely szakaszában beavatkozhat, kellően figyelembe véve az eljárás időbeli korlátait.
(3) A meghallgató tisztviselőt az alaprendeletekkel összhangban kötik a kereskedelmi eljárásokra vonatkozó határidők.
(4) A Bizottság minden végleges jogszabályához vagy javaslatához csatolni kell a meghallgató tisztviselő arra vonatkozó feljegyzését, hogy beavatkozott-e az érintett eljárásba, illetve hogy milyen jellegű volt a beavatkozása.
6. cikk
Meghallgatások
(1) A meghallgató tisztviselő kérelem alapján, illetve az alaprendeletekben meghatározott esetekben és feltételek mellett kétféle meghallgatást szervezhet és bonyolíthat le: egy érdekelt fél vagy hasonló érdekű érintett felek csoportja és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok közötti meghallgatást, illetve az eltérő érdekű érintett felek közötti meghallgatást.
(2) A meghallgatás az adott kereskedelmi eljárás bármely szakaszában felmerülő minden olyan kérdésre kiterjedhet, amely hatással lehet az érdekelt felek jogaira.
(3) A meghallgatáson való részvételre meghívott természetes személyeknek személyesen kell megjelenniük vagy jogi képviselőnek kell őket képviselnie. A meghallgatáson való részvételre meghívott jogi személy képviseletét az állandó alkalmazottai közül kijelölt, megfelelő meghatalmazással rendelkező személy látja el.
(4) A meghallgató tisztviselő által szervezett meghallgatáson való részvételre meghívott természetes és jogi személyeket egy jogtanácsos, vagy a meghallgató tisztviselő által elfogadott, nem állandó alkalmazottnak minősülő egyéb képzett szakember segítheti.
(5) E cikket az alaprendeletek szerinti meghallgatáshoz való jog sérelme nélkül kell alkalmazni.
7. cikk
Egyéni érdekelt fél vagy hasonló érdekű felek csoportja részvételével lebonyolított meghallgatások
(1) A meghallgató tisztviselő valamely egyéni érdekelt fél vagy hasonló érdekű felek csoportja indokolt kérelme alapján meghallgatást szervezhet és bonyolíthat le az érdekelt fél vagy a hasonló érdekű felek csoportja és a vizsgálatért felelős, illetve - szükség esetén - más bizottsági szolgálatok között.
(2) Egy adott kérdés vonatkozásában a hasonló érdekű felek csoportjának részvételével lebonyolítandó meghallgatást egyéni érdekelt fél kezdeményezheti, és az akkor tartható meg, ha legalább még egy hasonló érdekű érdekelt fél hajlandó azon részt venni.
8. cikk
Különböző érdekű felek meghallgatása
(1) A meghallgató tisztviselő megszervezheti és lefolytathatja különböző érdekű felek meghallgatását, hogy lehetővé tegye az ellentétes álláspontok ismertetését és az ellenérvek előadását. A kereskedelmi eljárás megindításáról szóló értesítésben meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül e meghallgatást meg kell tartani.
(2) Különböző érdekű felek meghallgatására minden kereskedelemvédelmi eljárás keretében sor kerülhet a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok meghallgatását követően.
(3) Egy adott kérdés vonatkozásában a különböző érdekű felek közötti meghallgatás lebonyolítását egyéni érdekelt fél is kezdeményezheti, és az akkor tartható meg, ha legalább még egy különböző érdekű egyéni érdekelt fél hajlandó azon részt venni.
(4) A meghallgatáson a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok és - szükség esetén - más szolgálatok is részt vesznek.
(5) A tagállamok illetékes képviselői megfigyelőként részt vehetnek bármely, különböző érdekű érintett felek közötti meghallgatáson.
9. cikk
A meghallgatás előkészítése
(1) A felelős igazgató vagy meghatalmazottja meghallgatását követően a meghallgató tisztviselő meghatározza a meghallgatás időpontját, időtartamát és helyét. Amennyiben az érdekelt felek vagy a bizottsági szolgálatok halasztást kérnek, a meghallgató tisztviselő határoz annak engedélyezéséről.
(2) A meghallgató tisztviselő szükség esetén előkészítő tárgyalást folytathat az érdekelt felekkel vagy a vizsgálatért felelős és egyéb bizottsági szolgálatokkal a meghallgatás keretében tárgyalandó valamennyi ténybeli vagy jogi kérdés lehetőség szerinti azonosítása és tisztázása érdekében. E célból a meghallgató tisztviselő a meghallgatás résztvevőitől az annak előkészítéséhez szükséges minden tájékoztatásra igényt tarthat.
(3) A meghallgató tisztviselő összeállítja minden egyes meghallgatás napirendjét, amelyet a meghallgatást megelőzően minden résztvevő rendelkezésére bocsát.
(4) A meghallgató tisztviselő a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére kitűzött határidő lejárta után és a felek meghallgatását megelőzően, méltányos időn belül felkérheti a résztvevőket, hogy nyújtsák be a más érdekelt felek által szolgáltatott információkra vonatkozó kérdéseiket.
(5) Tekintettel annak szükségességére, hogy a felek közötti meghallgatást megfelelően előkészítsék és különösen, hogy a ténykérdéseket a lehető legnagyobb mértékben tisztázzák, a meghallgató tisztviselő adott esetben a felelős igazgató vagy megbízottja meghallgatását követően a meghallgatásra meghívott feleknek előzetesen átadhatja azon kérdések listáját, amelyek tekintetében fel akarja kérni őket álláspontjuk ismertetésére.
(6) A meghallgató tisztviselő előzetes írásbeli értesítést kérhet bármely meghallgatás résztvevőitől tervezett nyilatkozataik lényegi tartalmáról.
(7) A meghallgató tisztviselő külső szakértőket is meghívhat a meghallgatásra. Az érdekelt felek és a bizottsági szolgálatok kérhetik a meghallgató tisztviselőtől, hogy engedélyezze külső szakértők meghallgatáson való részvételét. E kérelmekről a meghallgató tisztviselő határoz. A meghallgatásra meghívott külső szakértők titoktartási megállapodást kötelesek aláírni.
(8) A külső szakértőket fel lehet kérni minden érdemleges elemzés, jelentés vagy publikáció benyújtására, amelyeket az aktához csatolnak, és lehetőleg még a meghallgatás előtt valamennyi résztvevő rendelkezésére bocsátanak.
10. cikk
A meghallgatások lebonyolítása
(1) A meghallgató tisztviselő teljes körű felelősséggel tartozik a meghallgatás lebonyolításáért. Gondoskodik a meghallgatás szabályszerű lebonyolításáról mind a meghallgatás, mind az azt követően hozott határozat méltányosságának biztosítása érdekében.
(2) A meghallgatások nem nyilvánosak. A meghallgató tisztviselő dönt arról, hogy mely személyeket kell az érdekelt fél nevében meghallgatni, és hogy az érintett személyeket külön-külön vagy a meghallgatáson való részvételre meghívott más személyek jelenlétében kell-e meghallgatni. Az utóbbi esetben tekintettel kell lenni az érdekelt felek üzleti titkainak és az egyéb bizalmas információinak védelméhez fűződő jogos érdekére.
(3) A meghallgató tisztviselő lehetővé teheti a résztvevők számára, hogy a meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel és válaszoljanak meg.
(4) Amennyiben a meghallgató tisztviselő engedélyezte külső szakértők részvételét, biztosítja, hogy e szakértők kifejthessék álláspontjukat, és megválaszolhassák a meghallgatás egyéb résztvevői által feltett kérdéseket.
(5) A meghallgatást követően, tekintettel a meghallgatáshoz való jog biztosításának szükségességére, a meghallgató tisztviselő a felelős igazgató vagy megbízottja meghallgatása után lehetőséget adhat az érdekelt felek számára további írásbeli észrevételek megtételére. A meghallgató tisztviselő meghatározza az ilyen dokumentumok előterjesztésének határidejét. Az e határidőt követően beérkezett írásbeli észrevételeket nem feltétlenül veszik figyelembe.
11. cikk
A meghallgatások nyomon követése
(1) A meghallgató tisztviselő elkészíti a meghallgatások jegyzőkönyvét vagy érdemi összefoglalóját;
a)
amennyiben különböző érdekű felek közötti meghallgatásra kerül sor, a jegyzőkönyvet vagy az érdemi összefoglalót a meghallgatás valamennyi résztvevője rendelkezésére kell bocsátani, és az érdekelt felek számára konzultációra nyitott aktának is tartalmaznia kell azokat;
b)
amennyiben egy érdekelt fél vagy hasonló érdekű felek csoportja és a bizottsági szolgálatok közötti meghallgatásra kerül sor, a jegyzőkönyvet vagy az érdemi összefoglalót a meghallgatás valamennyi résztvevője rendelkezésére kell bocsátani. E résztvevők indokolt kérelmet nyújthatnak be a jegyzőkönyvben vagy az összefoglalóban szereplő egyes információk bizalmas kezelése iránt. A meghallgató tisztviselő a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok és - szükség esetén - egyéb szolgálatok meghallgatását követően határoz e kérelmekről. Az érdekelt felek számára konzultációra bocsátott aktának tartalmaznia kell a meghallgatás jegyzőkönyvének vagy összefoglalójának nyilvános változatát.
(2) A jelen határozat 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban a meghallgató tisztviselő ajánlásokat tehet a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatoknak. E szolgálatok a meghallgató tisztviselőt a végleges jogszabály elfogadását megelőző megfelelő határidőn belül kötelesek tájékoztatni arról, hogy figyelembe vették-e, illetve milyen módon vették figyelembe ezen ajánlásokat, és át kell adniuk a meghallgató tisztviselőnek a jogszabálytervezet egy példányát.
(3) A jelen határozat 18. cikkének megfelelően a meghallgató tisztviselő köteles rendszeres jelentéseket küldeni a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak, másolatban pedig a főigazgatónak az érdekelt felekkel vagy a hasonló érdekű felek csoportjával folytatott meghallgatásokról, kivéve, ha az ügy a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának vagy a Főigazgatónak címzett haladéktalan ajánlást megtételét kívánja meg.
(4) A meghallgató tisztviselő által a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatoknak tett ajánlások, valamint a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak és a főigazgatónak címzett jelentések és észrevételek mindegyike bizalmas jellegű, belső dokumentumoknak tekintendő.
(5) Ha a felek közötti meghallgatásra kerül sor, a meghallgató tisztviselőnek végleges írásbeli jelentést kell készítenie az érdekelt felek jogainak tiszteletben tartása tárgyában. E jelentést a meghallgató tisztviselő a jogszabálytervezetet érintő bármely módosításra tekintettel egészen a végleges jogszabály elfogadásának időpontjáig módosíthatja.
12. cikk
Betekintés az aktába
(1) A magát érdekeltnek tekintő fél kérheti a meghallgató tisztviselőtől, hogy vizsgálja felül a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok bármely visszautasítását, hogy megfelelő időn belül betekintési lehetőséget biztosítson az adott félnek a konzultációra nyitott aktába vagy a Bizottság birtokában lévő valamely dokumentumba. A meghallgató tisztviselő tanulmányozza az esetet, és határoz arról, hogy biztosít-e részleges vagy teljes betekintést az aktába vagy az igényelt dokumentumba, vagy megtagadja azt.
(2) A meghallgató tisztviselő megállapítja a határidőt, amelyen belül a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatoknak a betekintést biztosítaniuk kell.
13. cikk
Titoktartás
(1) A meghallgató tisztviselőt kötelezik a Bizottság előtti közigazgatási eljárásokban részt vevő érdekelt felek által szolgáltatott információk bizalmas kezelésére vonatkozó általános szabályok.
(2) Valamely érdekelt fél vagy a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok a meghallgató tisztviselő döntését kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok birtokában lévő dokumentumok bizalmas jellege tekintetében.
14. cikk
A bizalmas információk nyilvánosságra hozható összefoglalói
(1) Az érdekelt fél kérheti, hogy a meghallgató tisztviselő vizsgálja felül a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok értékelését abból a szempontból, hogy a vizsgálat során szolgáltatott bizalmas információkról készült nyilvánosságra hozható összefoglaló kellően részletes-e ahhoz, hogy lehetővé tegye a bizalmas jelleggel szolgáltatott információk lényegének megfelelő megértését.
(2) Amennyiben a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok figyelmen kívül kívánnak hagyni valamely dokumentumot vagy információt, amelynek tekintetében az érdekelt fél megtagadta a nyilvánosságra hozható egyértelmű összefoglaló rendelkezésre bocsátását, az érdekelt fél kérheti a meghallgató tisztviselőt, hogy határozzon az ügyben.
(3) A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérést. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy a nyilvánosságra hozható összefoglaló nem kellően részletes, az összefoglalót benyújtó érdekelt fél számára lehetőséget biztosít arra, hogy méltányos határidőn belül észrevételt fűzzön az összefoglalóhoz, és kibővítse azt.
(4) Amennyiben a bizalmas információt szolgáltató érdekelt fél hiányos összefoglalót bocsát rendelkezésre, elfogadhatatlan indoklással szolgál, vagy nem reagál, a meghallgató tisztviselő határoz arról, hogy figyelmen kívül hagyja-e azt a bizalmas információt, amelynek tekintetében nem nyújtottak be érhető nyilvánosságra hozható összefoglalót az alaprendeletek vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
15. cikk
Hozzáférés az összefoglalásra nem alkalmas bizalmas jellegű információkhoz
Az érdekelt fél kérésére a meghallgató tisztviselő megvizsgálhatja a bizalmas jellegű, összefoglalásra nem alkalmas, az adott érdekelt fél számára nem hozzáférhető információkat annak érdekében, hogy ellenőrizze, miként használták fel azokat a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok.
A meghallgató tisztviselő tájékoztatja a kérelmet előterjesztő érdekelt felet arról, hogy álláspontja szerint
a)
az adott féltől visszatartott információ releváns-e az adott fél védekezése szempontjából; és
b)
adott esetben a vizsgálatot végző szolgálatok helyesen vették-e figyelembe az információkat a tényekben és megfontolásokban, amelyekre következtetéseiket alapozták.
16. cikk
A határidők meghosszabbítása
(1) A kérdőívek megválaszolására, kiegészítő információk benyújtására, helyszíni látogatásokra vagy a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére vonatkozó határidők meghosszabbítására vagy határnapok elhalasztására vonatkozó kérelmeket az érdekelt félnek először a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatokhoz kell benyújtania. E kérelmeket az eredeti határidő lejárta előtt kellő időben kell benyújtani. Amennyiben a kérelmet elutasítják, vagy az érdekelt fél úgy véli, hogy a számára biztosított határidő-hosszabbítás túl rövid, az eredeti határidő lejárta előtt az ügy felülvizsgálatára irányuló indokolt kérelmet nyújthat be a meghallgató tisztviselőhöz. A felelős igazgató vagy küldöttje meghallgatását követően a meghallgató tisztviselő meghosszabbíthatja a határidőket vagy elutasíthatja a kérelmet.
(2) A bizottsági szolgálatok a meghallgató tisztviselő döntését megelőzően nem járhatnak el az említett ügyben.
(3) A meghallgató tisztviselő az adott kérés sajátos körülményeinek és az eljárás időbeli korlátainak kellő figyelembevétele mellett határoz.
17. cikk
A bizottságok ülésein való részvétel
A meghallgató tisztviselő részt vehet a bizottságok ülésein. Adott esetben válaszolhat a tagállamok kérdéseire, amennyiben azok a meghallgató tisztviselőnek az eljárásokba történő beavatkozása jellegével kapcsolatosak.
18. cikk
A meghallgató tisztviselő jelentései
(1) A meghallgató tisztviselő minden év végén éves jelentést készít. Az éves jelentés tartalmazza az azokkal az ügyekkel kapcsolatos információkat, amelyekbe a meghallgató tisztviselő beavatkozott, az általa hozott határozatok és az általa tett ajánlások típusát, valamint a kereskedelmi eljárások fejlesztésére irányuló bármely javaslatot. A jelentés címzettje a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja. A kereskedelmi főigazgató és az érintett igazgatóságok is kapnak egy példányt a jelentésből.
(2) Az éves jelentés összefoglalóját megküldik a tagállamoknak és az Európai Parlamentnek, és közzéteszik a meghallgató tisztviselő weboldalán.
(3) A meghallgató tisztviselő rendszeres jelentéseket készít a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak, amelyekben összefoglalja tevékenységeit és az e tevékenységek ellátása során felmerült kérdéseket. A jelentés körvonalazza a főbb szakpolitikai kérdéseket, a meghallgató tisztviselő által hozott határozatokat és az általa tett ajánlásokat, és azt, hogy miként vették figyelembe ezeket az ajánlásokat a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok. E jelentés másolatát meg kell küldeni a kereskedelmi főigazgatónak.
(4) A meghallgató tisztviselő jelentést tesz a különböző érdekű felek közötti valamennyi meghallgatásról, valamint - tanácsadói szerepének betöltése során - jelentést készíthet a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának és a főigazgatónak egy kereskedelmi eljárásból fakadó vagy a kereskedelmi eljárások során az európai uniós jog elveinek hatékony alkalmazása szempontjából általában véve releváns bármely egyéb kérdés tekintetében.
(5) A meghallgató tisztviselőnek a felek közötti meghallgatásokra vonatkozó végleges jelentését a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának, a kereskedelmi főigazgatónak és a felelős igazgatónak kell benyújtani. Meg kell küldeni továbbá a tagállamok illetékes képviselőinek és az érdekelt feleknek is.
19. cikk
Átmeneti rendelkezések
Ez a határozat a hatálybalépésekor folyamatban lévő azon eljárásokra is alkalmazandó, amelyekben végleges közzétételre még nem került sor.
A jelen határozat hatálybalépését megelőzően tett eljárási intézkedések továbbra is hatályban maradnak.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. február 29-én.