RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 464/2011
af 11. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Ved forordning (EU) nr. 1036/2010 (2) (forordningen om midlertidig told) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina (»BiH«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen.
(5)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i BiH, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger.
(7)
De berørte parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat andre kommentarer til disse spørgsmål, bekræftes betragtning 12-15 i forordningen om midlertidig told.
(9)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer zeolit A i pulverform anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. STIKPRØVEUDTAGNING
(10)
Den eksporterende bosniske producentgruppe (»Birac«) vendte tilbage til sin påstand fra undersøgelsens foreløbige trin, om at en EU-producent (Silkem d.o.o. eller »Silkem«), der ikke indgik i stikprøven, burde have været fuldt konsolideret i svaret på spørgeskemaet fra EU-producenten (MAL Magyar Aluminium eller »MAL«), der indgik i stikprøven, fordi de to selskaber er forretningsmæssigt forbundne. Man fremførte, at hvis denne udeladelse blev accepteret, ville det være en forskelsbehandling af EU-producenter og eksportører, idet der i tilfælde, hvor der er forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter beliggende i lande, som er omfattet af en antidumpingundersøgelse, skal indsendes besvarelser af spørgeskemaerne af dem alle. Birac anførte desuden, at både MAL og Silkem burde anses for at være ikke-samarbejdsvillige.
(11)
Disse påstande kan ikke accepteres. Af de grunde, der er redegjort for i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, har både MAL og Silkem fuldt ud samarbejdet i undersøgelsen. Der mindes om, at Silkem leverede oplysninger som besvarelse af stikprøveformularen, og at Silkem blev taget i betragtning i de makroøkonomiske indikatorer. Selskabet indgik ikke i listen over selskaber i stikprøven som følge af dets ringe størrelse. Silkem skulle derfor ikke indsende de såkaldte mikroøkonomiske data, og disse er derfor selvfølgelig ikke blevet kontrolleret. Da selskabets salg af den pågældende vare er relativt lille i sammenligning med MAL's salg, er der intet, der tyder på, at en konsolidering af Silkems data i MAL's data, ville have gjort nogen forskel.
(12)
Desuden er påstanden om forskelsbehandling mellem eksporterende producenter og EU-producenter klart ubegrundet, fordi situationerne er forskellige. På den ene side er undersøgelsen af, om der finder dumping sted, den undersøgelse, der normalt gennemføres på selskabsniveau for de selskaber, hvor Kommissionens tjenestegrene skal beregne en selskabsspecifik dumpingmargen. Desuden skal en gruppe af eksporterende producenter undersøges som en helhed, fordi der ellers er risiko for, at eksporten ville blive kanaliseret gennem den del af gruppen med den laveste toldsats. På den anden side er det målet med skadesundersøgelsen at undersøge, om EU-erhvervsgrenen som helhed lider væsentlig skade. I dette tilfælde blev EU-producenterne i stikprøven i denne undersøgelse anset for at repræsentere hele EU-produktionen med hensyn til bestemte skadesindikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Påstanden afvises derfor.
(13)
Birac påstod også, at et bosnisk mineselskab, forretningsmæssigt forbundet til MAL, som leverer en råvare, der bruges til den egentlige råvare (nemlig bauxit), til den pågældende EU-producent, også burde have samarbejdet i undersøgelsen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at mineselskabet var anført i MAL's spørgeskemabesvarelse. Ligeledes blev omkostningerne til sourcing af bauxit og dets omdannelse til aluminiumtrihydrat fuldt ud rapporteret i MAL's produktionsomkostninger. MAL-gruppen har derfor fuldt ud opfyldt de rapporteringskrav, der er fastsat af Kommissionens tjenestegrene. Påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til disse spørgsmål, bekræftes konklusionerne i betragtning 16-20 i forordningen om midlertidig told endeligt.
5. DUMPING
5.1. Normal værdi
(15)
Der mindes om, at den normale værdi, da der ikke forelå et repræsentativ hjemmemarkedssalg, blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(16)
For at beregne den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Da der ikke er separate typer af den pågældende vare eller samme vare, blev der anvendt en vægtet gennemsnitsfortjeneste. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
(17)
Efter de foreløbige konklusioner fremsendte Birac kommentarer til beregningen af den fortjenstmargen, der blev brugt til beregning af den normale værdi. Ifølge Birac er den anvendte metode i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fordi resultatet af i dette specifikke tilfælde at benytte fortjenstmargenen for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg til at beregne den normale værdi helt svarer til at have anvendt priserne for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg. Birac påstod, at en sådan usammenhængende tilgangsvinkel ikke kan have været tilsigtet ved en samlet læsning af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Birac mente også, at den anvendte fortjenstmargen er urimelig og uforholdsmæssig, især i sammenligning med den målfortjeneste, der blev anvendt ved underbudsberegningen.
(18)
Birac påstod desuden, at hjemmemarkedssalget som følge af arten heraf ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel og derfor ikke burde anvendes til at fastsætte den normale værdi.
(19)
Med hensyn til den første påstand skal det bemærkes, at den anvendte metode er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen og retspraksis fra WTO-afgørelser, i henhold til hvilke fortjenesten ved hjemmemarkedssalget i normal handel skal anvendes ved beregning af den normale værdi, også selv om dette salg ikke er repræsentativt. I denne specifikke sag skal det bemærkes, at fordi alt hjemmemarkedssalg var fortjentsgivende, gav beregningen af den normale værdi faktisk samme resultat, som hvis den normale værdi havde været baseret på priserne for hjemmemarkedssalg. Det skal først bemærkes, at dataene for fortjeneste og SA&G var baseret på selskabets eget hjemmemarkedssalg, som blev anset for at finde sted i normal handel. Det skal desuden bemærkes, at »rimelighed« ikke kan måles i forhold til den målfortjeneste, der blev anvendt til underbudsberegningen, idet denne fortjeneste er udtryk for situationen på EU-markedet uden dumpingimport og derfor ikke kan bruges som et ordentligt benchmark til bestemmelse af den fortjeneste, der skal anvendes ved beregning af den normale værdi. Påstanden bør derfor afvises.
(20)
For så vidt angår påstanden om, at hjemmemarkedssalget ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel, fastslog undersøgelsen, at de data og den dokumentation, der blev leveret af Birac, udgjorde et pålideligt grundlag for bestemmelse af den normale værdi. Denne påstand blev derfor ikke fundet berettiget og blev derfor afvist.
(21)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til fastsættelsen af den normale værdi bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 21-26 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Eksportpris
(22)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Sammenligning
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi og eksportprisen, bekræftes betragtning 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Dumpingmargen
(24)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 30-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
(25)
Der blev modtaget kommentarer til konklusionerne vedrørende skade fra visse producenter i EU, fra to brugere i EU og fra den eneste bosniske eksporterende producent.
(26)
Da disse argumenter allerede er blevet fyldestgørende behandlet i forordningen om midlertidig told, gentages de ikke i nærværende forordning.
6.1. Generelle bemærkninger
(27)
Det gøres klart i betragtning 45 og 68 i forordningen om midlertidig told, at udtrykket »EU-erhvervsgrenen« i denne undersøgelse omfatter alle producenter i Unionen. Desuden er de skadesfaktorer, på grundlag af hvilke man nåede frem til skadesresultaterne, som en regel baseret på data vedrørende EU-erhvervsgrenen. Når data vedrørende EU-erhvervsgrenen er blevet anvendt, angives dette ved henvisning til »makroøkonomiske data« som omhandlet i afsnit 5.4 i forordningen om midlertidig told. Hvor der ikke forelå oplysninger for hele EU-erhvervsgrenen, blev data fra den repræsentative stikprøve af EU-producenter imidlertid anvendt. Der er ikke modtaget kommentarer til disse spørgsmål, og de foreløbige konklusioner bekræftes dermed definitivt.
(28)
Der var dog en fejlagtig angivelse i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told. Denne betragtning skulle have været affattes således: »Alle EU-producenter anses for at udgøre EU-erhvervsgrenen i Unionen og vil i det følgende omtales som »EU-erhvervsgrenen««, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(29)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-forbruget
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 35-38 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Import fra det pågældende land
(31)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-43 i forordningen om midlertidig told.
6.4. EU-erhvervsgrenens situation
6.4.1. Skadesindikatorer
(32)
I oktober 2010 fandt der et industrielt uheld sted hos en af EU-producenterne (MAL). Tal leveret af selskabet viser imidlertid, at leverancerne af det pågældende produkt var genetableret i januar 2011. Det var derfor klart, at dette uheld ikke medførte alvorlige forsyningsproblemer på EU-markedet.
(33)
Birac hævdede, at fordi ovennævnte bosniske mineselskab, der er forretningsmæssigt forbundet med MAL, havde overskud i UP, burde Kommissionen justere MAL's produktionsomkostninger og fortjeneste i beregningen af de økonomiske indikatorer, fordi MAL's situation med hensyn til fortjeneste angiveligt blev reduceret som følge af en høj fortjeneste i selskabets forretningsmæssigt forbundne mineselskab i BiH.
(34)
Med hensyn til ovennævnte påstand skal det bemærkes, at indkøb af bauxit fra det forretningsmæssigt forbundne selskab blev foretaget mellem uafhængige selskaber. Dette spørgsmål blev behandlet ved kontrolbesøget. Da MAL købte bauxit fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne selskaber i UP til nogenlunde samme gennemsnitspriser, fandt Kommissionen det godtgjort, at indkøb af bauxit fandt sted på forretningsmæssige vilkår, og det er derfor ikke nødvendigt at justere MAL's rentabilitetstendens, som blev anvendt til beregning af tendensen i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(35)
Birac hævdede også, at idet selskabet fik visse råvarer direkte fra dets produktion af aluminiumoxid, havde det betydelige konkurrencefordele i forhold til de fleste EU-producenter, og dette skulle komme til udtryk i skadesmargenerne. Dette argument kan ikke godtages. Hvis et selskab har en konkurrencefordel, skulle dette normalt have en effekt på dets samlede dumpingberegning i form af lavere omkostninger og derfor også en lavere normal værdi. Denne type konkurrencefordel har begrebsmæssigt intet at gøre med skadesmargenen. Sidstnævnte undersøger om en toldsats lavere end dumpingmargenen ville være tilstrækkeligt til at afhjælpe skaden. Denne påstand blev derfor afvist.
(36)
Brugere i EU hævdede, at den positive udvikling i visse skadesfaktorer var blevet ignoreret i den foreløbige vurdering, der blev foretaget af Kommissionen (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast), og anførte, at alle faktorer burde analyseres. Alle disse positive udviklingselementer er dog allerede blevet fuldt ud analyseret i skadesvurderingen. De blev taget i betragtning men blev ikke anset for at være afgørende i denne sag af de grunde, som er anført i betragtning 52-60 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(37)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 44-64 i forordningen om midlertidig told.
6.5. Konklusion vedrørende skade
(38)
Da der ikke følgelig er fremsat yderligere bemærkninger desangående, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(39)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at analysen af årsagssammenhæng er mangelfuld, fordi Kommissionen anførte, at der blev konstateret midlertidige forbedringer for visse skadesfaktorer i UP (2009). Denne bruger var ikke enig i den af Kommissionen foretagne vurdering om, at den højere rentabilitet i 2009 i forhold til 2008 skyldtes en kortvarig midlertidig udvikling, som ikke ville gentage sig i 2010.
(40)
Med hensyn til ovenstående kommentar skal det bemærkes, at denne parts argument blot er udsagn, og at det ikke understøttes af nogen form for ny dokumentation. Kommissionens holdning er derimod understøttet af information indsendt af EU-producenterne under undersøgelsen, både i den foreløbige og den endelige fase. De oplysninger, der blev indsendt lige forud for kontrolbesøgene, blev også kontrolleret på stedet. Den af Kommissionen forventede forringelse af fortjenstmargener efter UP bekræftes også af data fra to EU-producenter for hele året 2010. Påstanden afvises derfor.
(41)
Birac anfægtede de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende virkningen af importen fra tredjelande. Kommissionens analyse i forordningen om midlertidig told (betragtning 77), var imidlertid, at Birac var den eneste betydelige eksportør til EU-markedet. Der var praktisk talt ingen import fra andre kilder. Birac leverer ingen nye beviser i denne henseende, og påstanden afvises derfor.
(42)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede analysen af forbrugsfaldet i forordningen om midlertidig told og citerede antidumpingundersøgelsen vedrørende katodestrålerør til farvefjernsyn som præcedens for fald i efterspørgslen (3). Det blev hævdet, at et fald i efterspørgslen i nævnte undersøgelse førte til en indstillelse af proceduren. Sagen med katodestrålerør til farvefjernsyn og nærværende undersøgelse er dog på ingen måde parallelle. I førstnævnte sag faldt forbruget drastisk, fordi det pågældende produkt blev erstattet af andre produkter. I modsætning hertil var faldet i forbruget i den nuværende undersøgelse meget begrænset (7 % som angivet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told). I denne forbindelse skal det også bemærkes, at udviklingen i forbruget blev yderligere behandlet i betragtning 78-80 i forordningen om midlertidig told, men den relevante samarbejdsvillige bruger kunne ikke fremlægge dokumentation til tilbagevisning af Kommissionens konklusioner. Disse påstande blev derfor afvist.
(43)
På baggrund af ovennævnte bekræftes konklusionerne i betragtning 70-92 i forordningen om midlertidig told, dvs. at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporten, herved.
8. UNIONENS INTERESSER
(44)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at Kommissionen gav vildledende oplysninger med hensyn til zeolitomkostningernes andel af de samlede omkostninger i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told. Brugeren hævdede især, at omkostningerne til zeolit udgør mere end de 5 % af de samlede omkostninger, som angivet i nævnte betragtning. I denne forbindelse skal det bemærkes, at denne part ikke fremlagde nye data til støtte for denne påstand, mens Kommissionens konklusioner var baseret på kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere. Det bemærkes, at begrebet »samlede omkostninger«, der anvendes i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told, omfatter alle fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Desuden er udsagnet »under 5 %« et gennemsnit, der omfatter både vaskepulver og vandafkalkningsprodukter samlet. Endelig bør det gøres klart, at zeolitomkostningerne i vandafkalkningsprodukter er større end i vaskepulver, men langt det største anvendelsesområde er i forbindelse med vaskepulver. Med hensyn til denne specifikke samarbejdsvillige bruger udgjorde vandafkalkningsprodukter faktisk en mindre del af omsætningen af downstreamprodukter, der anvender zeolit. Påstanden afvises derfor.
(45)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede konklusionerne i betragtning 102 i forordningen om midlertidig told om, at Kina er en mulig alternativ forsyningskilde. Under hensyntagen til de fremsatte bemærkninger accepterer Kommissionen, at selv om nogle kinesiske varer er kommet ind på EU-markedet i UP, er det usandsynligt, at Kina i den nærmeste fremtid bliver en stor leverandør (jf. betragtning 41 ovenfor). I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad i Unionen for den pågældende vare fastholder Kommissionen sit synspunkt om, at der ikke er forsyningsproblemer med hensyn til den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(46)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at hvis der blev pålagt told som følge af denne undersøgelse, ville omkostningerne til zeolit stige så meget, at dets pris til vaskepulver og vandafkalkningsprodukter også ville stige og derved få forbrugerpriserne til at stige. Dette argument bygger på den antagelse, at brugerne vil vælte prisstigningerne på zeolit som følge af en antidumpingtold over på forbrugerne. For det første mener Kommissionen, at producenterne i Unionen snarere ville få fordel af foranstaltningerne gennem øgede stordriftsfordele og ikke ved at hæve priserne (jf. betragtning 108 og 111) i forordningen om midlertidig told). Endelig, som angivet ovenfor, er andelen af omkostninger i forbindelse med zeolit i de samlede omkostninger til produktion af downstreamprodukter så ringe, at alle virkninger af tolden, selv om der sandsynligvis ikke vil være nogen virkninger, ikke ville sætte spørgsmålstegn ved den foreløbige konklusion om, at der ikke af grunde vedrørende Unionens interesser er nogen begrundelse mod en indførelse af foranstaltninger. Påstanden afvises derfor.
(47)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at man måske ville gå over til formler uden zeolit i selskabets vaskemidler, hvilket ville have negative konsekvenser for zeolitproducenterne i Unionen. EU-producenterne har fra oplysningerne, der er til rådighed for interesserede parter i filen »Open for Inspection by Interested Parties«, kendskab til, at der består en risiko for deres virksomhed. Der er dog ingen konkret dokumentation, der gør det muligt at evaluere den påståede virkning af dette hypotetiske skifte for EU-erhvervsgrenen. Påstanden afvises derfor.
(48)
Ovenstående punkter blev taget i betragtning i undersøgelsens endelige fase, men ændrer ikke dens hovedkonklusioner. Da der ikke er blevet fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93-112 i forordningen om midlertidig told. Det konkluderes derfor, at der ikke er fremsat argumenter, der peger på, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger som et resultat af denne undersøgelse.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(49)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-116 i forordningen om midlertidig told.
9.2. Endelige foranstaltninger
(50)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Denne blev beregnet til 28,1 %.
(51)
I betragtning af ovenstående bør den endelige antidumpingtold for BiH være på 28,1 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(52)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning.
11. FORANSTALTNINGERNES FORM
(53)
Under undersøgelsen fremsatte den eksporterende bosniske producent Alumina d.o.o. Zvornik sammen med dens forretningsmæssigt forbundne selskab i EU, Kauno Tiekimas AB, der er beliggende i Kaunas i Litauen, et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1. Det skal bemærkes, at Fabrica glinice »Birac« for nyligt blev et holdingselskab, og at Alumina d.o.o., der er beliggende i Zvornik, forblev den eneste eksporterende producent i gruppen.
(54)
Tilsagnet blev gennemgået af Kommissionen. Det pågældende produkt er en råvare, som kun findes i én produkttype og -specifikation, og således udelukker en mulig risiko for priskompensation gennem forskellige produkttyper. Undersøgelsen viste, at al eksport til Unionen blev faktureret via det forretningsmæssigt forbundne selskab i Unionen (dvs. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen). Dette forretningsmæssigt forbundne selskab sælger også andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Markedet for zeolit A i pulverform er imidlertid klart afgrænset, og de kunder, der køber zeolit A i pulverform, ville ikke ifølge deres natur købe andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Det blev derfor konkluderet, at risikoen for krydskompensation ved eventuelt salg af andre produkter til de samme kunder, var meget ringe.
(55)
Ved afgørelse 2011/279/EU (4) godtog Kommissionen pristilsagnet fra Alumina d.o.o. Zvornik og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Kauno Tiekimas. Rådet anerkender, at pristilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkning og begrænser risikoen for omgåelse i tilstrækkelig grad.
(56)
For at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til yderligere at overvåge Alumina d.o.o. Zvornik's og dets forretningsmæssigt forbundne selskabs overholdelse af pristilsagnet, skal fritagelsen for antidumpingtold, når ansøgningen om overgang til fri omsætning forelægges for de relevante toldmyndigheder, gøres afhængig af i) forelæggelsen af en tilsagnsfaktura, hvilket er en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte elementer og fastlagte erklæring, ii) at importerede varer fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o. Zvornik til den første uafhængige kunde i Unionen eller faktureres direkte af Kauno Tiekimas til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde i Unionen, og iii) at de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen. Hvis ovennævnte betingelser ikke er opfyldt, påløber den relevante antidumpingtold på tidspunktet for godtagelse af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(57)
Hvis Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet som følge af misligholdelse ved henvisning til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer ugyldige, påløber der et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accepten af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(58)
Importører bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan påløbe et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accept af deklarationen for overgang til fri omsætning som beskrevet i betragtning 56 og 57, også selv om et pristilsagn fra den fabrikant, som de har købt af, direkte eller indirekte, var blevet godtaget af Kommissionen.
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, bør toldmyndighederne straks underrette Kommissionen, hvis der konstateres tegn på, at tilsagnet misligholdes.
(60)
Af de grunde, der er angivet ovenfor, kan det tilsagn, der er afgivet af Alumina d.o.o. Zvornik og Kauno Tiekimas, godtages af Kommissionen. De berørte selskaber er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger, betragtninger og forpligtelser, som godtagelsen er baseret på.
(61)
I tilfælde af misligholdelse eller tilbagetrækning af tilsagnet eller i tilfælde af Kommissionens tilbagetrækning af godtagelsen af tilsagnet finder den antidumpingtold, som er blevet pålagt af Rådet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, automatisk anvendelse i medfør af grundforordningens artikel 8, stk. 9 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den endelige antidumpingtold frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 28,1 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer deklareret for frigivelse til fri omsætning, som faktureres af selskaber, fra hvilke Kommissionen har godtaget tilsagn, og hvis navne er anført i afgørelse 2011/279/EU, fritages for den antidumpingtold, der er pålagt ved artikel 1, under forudsætning af, at:
a)
de fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnien-Hercegovina, til den første uafhængige kunde i Unionen, eller faktureres direkte af selskabet Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen, til den første uafhængige kunde i Unionen,
b)
de ledsages af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de elementer og den erklæring, der er fastlagt i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. En skyldig told påløber på det tidspunkt, hvor deklarationen for overgang til fri omsætning accepteres:
-
hver gang det med hensyn til de importerede varer som beskrevet i stk. 1 konstateres, at en eller flere af de i nævnte stykke anførte forudsætninger ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, ved en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1036/2010 på importen af zeolit A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030), med oprindelse i Bosnien-Hercegovina, opkræves endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2011.
A TANÁCS 464/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. május 11.)
a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság az 1036/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor, amelyek termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(5)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(6)
A feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8)
E kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(15) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(9)
A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szempontjából a zeolit-A-por minden típusa hasonló.
4. MINTAVÉTEL
(10)
A boszniai exportáló termelői csoport (a továbbiakban: Birac) fenntartotta a vizsgálat előzetes szakasza során tett állítását, miszerint a mintában nem szereplő egyik uniós gyártót (a továbbiakban: Silkem d.o.o. vagy Silkem) teljes mértékben be kellett volna vonni a mintában szereplő uniós gyártónak (a továbbiakban: MAL Magyar Alumínium Zrt. vagy MAL) a kérdőívre adott válaszába, mivel a két társaság között kapcsolat van. Azt állította, hogy e mulasztás jóváhagyása az uniós gyártók és exportálók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne például olyan esetekben, amikor dömpingellenes vizsgálat alatt álló országokban található exportáló gyártók között kapcsolat áll fenn, mivel ilyen esetben mindegyiküknek választ kellene adnia a kérdőívekre. A Birac kérte, hogy a MAL-t és a Silkemet nyilvánítsák nem együttműködő gyártónak.
(11)
Ezek az állítások nem fogadhatók el. Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett okok miatt a MAL és a Silkem is teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. Emlékeztetni kell arra, hogy a Silkem információkat szolgáltatott a mintavételi formanyomtatványra adott válaszában, és a vállalatot a makroadatokra vonatkozó mutatók körében figyelembe vették. Kis méretére tekintettel azonban a társaság nem került fel a mintában szereplő társaságok listájára. A Silkemnek ezért nem kellett benyújtania ún. mikroadatokat, amelyeket következésképpen nem is ellenőriztek. Továbbá, mivel a társaságnak az érintett termékkel kapcsolatos értékesítése viszonylag alacsony a MAL értékesítéséhez képest, semmi nem utal arra, hogy a Silkem adatainak a MAL adataihoz való hozzászámítása bármilyen változást eredményezett volna.
(12)
Az exportáló gyártók és az uniós gyártók közötti hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítás nyilvánvalóan alaptalan, mivel a két helyzet eltér egymástól. Egyrészről a dömping megvalósulásának vizsgálata általában vállalati szinten zajlik, amelyhez a bizottsági szolgálatoknak vállalatra szabott dömpingkülönbözetet kell kiszámítaniuk. Emellett az exportáló gyártói csoportot egységes egésznek kell tekinteni, mivel ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy a csoport a kivitelt a legalacsonyabb vámokkal exportáló tagján keresztül hajtaná végre. Másrészről a károkozás vizsgálatának az is célja, hogy kiderítse, a teljes uniós gazdasági ágazatot valóban jelentős kár éri-e. Ebben az esetben úgy ítélték meg, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártók a teljes uniós termelést képviselik bizonyos kármutatók (mikromutatók) figyelembevételével. Az állítást ezért elutasítják.
(13)
A Birac azt is állította, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló és annak mint uniós gyártónak nyersanyagot (azaz bauxitot) szállító bosnyák bányavállalatnak szintén együtt kellett volna működnie a vizsgálatban. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a bányavállalat szerepelt a MAL kérdőívre adott válaszában. A bauxit beszerzése és alumínium-trihidráttá alakítása során felmerülő költségek is szerepelnek a MAL termelési költségei között. A MAL-csoport ezért teljes mértékben megfelelt a bizottsági szolgálatok által meghatározott jelentési követelményeknek. Az állítást ezért elutasítják.
(14)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)-(20) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. DÖMPING
5.1. Rendes érték
(15)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy reprezentatív belföldi értékesítési adatok hiányában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett meghatározni.
(16)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereségének a súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Mivel az érintett terméknek vagy a hasonló terméknek nincsenek különböző típusai, a számításhoz súlyozott átlagos nyereséget használtak. Az előállítási, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket szükség esetén még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(17)
A Birac az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeket nyújtott be a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcs meghatározásával kapcsolatban. A Birac szerint az alkalmazott módszer sérti az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdését, mivel ebben a konkrét esetben a nem reprezentatív belföldi értékesítés haszonkulcsának a rendes érték kiszámítására történő használatával pontosan ugyanaz az eredmény érhető el, mint a nem reprezentatív belföldi értékesítési árak használatával. Állítása szerint ez a következetlen megközelítés nem származhat az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének együttes értelmezéséből. Ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott haszonkulcs ésszerűtlen és aránytalan, különösen az alákínálás kiszámításához használt célnyereséggel összehasonlítva.
(18)
A Birac azt is állította, hogy a belföldi értékesítés jellegéből adódóan nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, ezért nem használható a rendes érték megállapítására.
(19)
Az első állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alkalmazott módszer megfelel az alaprendelet előírásainak és a WTO döntésein alapuló joggyakorlatnak, amely szerint a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítésekből származó hasznot kell használni akkor is, ha ez az értékesítés nem reprezentatív. Ebben a konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy mivel az összes belföldi értékesítés jövedelmező volt, a rendes érték kiszámítása valóban ugyanahhoz az eredményhez vezetett, mint amelyhez a rendes értéknek a belföldi értékesítési árak alapján történő kiszámítása vezetett volna. Fontos, hogy a haszon és az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó adatok a vállalat saját belföldi értékesítésén alapulnak, amely a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított értékesítésnek tekinthető. Lényeges az is, hogy az „ésszerűséget” nem lehet meghatározni az alákínálás kiszámításához használt célnyereség alapján, mivel a haszon az uniós piacon a dömpingelt behozatal hiányában fennálló helyzetet tükrözi, ezért nem szolgálhat megfelelő referenciaértékül a rendes érték kiszámítása során alkalmazott haszon meghatározásához. Az állítást ezért elutasítják.
(20)
Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a belföldi értékesítés nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálat megállapította, hogy a Birac által szolgáltatott adatok és bizonyítékok a rendes érték megállapításának megbízható alapját képezték. Az állítást ezért nem tekintették indokoltnak, és elutasították.
(21)
A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(26) preambulumbekezdésben ismertetett módszer megerősítést nyer.
5.2. Exportár
(22)
Az exportárral kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3. Összehasonlítás
(23)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.4. Dömpingkülönbözet
(24)
A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó, az ideiglenes megállapításokat esetlegesen módosító új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6. KÁR
(25)
Néhány uniós gyártó, két uniós felhasználó és az egyetlen bosnyák exportáló gyártó észrevételt nyújtott be a károkozásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban.
(26)
Az ideiglenes rendeletben már teljes mértékben áttekintett érveket e rendelet nem ismétli meg.
6.1. Általános észrevételek
(27)
Az ideiglenes rendelet (45) és (68) preambulumbekezdése már egyértelművé tette, hogy az uniós gazdasági ágazat e vizsgálat során minden uniós gyártót magában foglal. Azt is megállapította, hogy a károkozás megállapításának alapjául szolgáló károkozási tényezők rendszerint az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokon alapulnak. Az ideiglenes rendelet 5.4. szakasza az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokra „makroadatként” hivatkozik. Abban az esetben azonban, ha a teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos információk nem álltak rendelkezésre, az uniós gyártók reprezentatív mintájának adatait használták fel. Nem érkezett észrevétel ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban, ezért az ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
(28)
Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében azonban téves kijelentés szerepel. A preambulumbekezdés helyesen így hangzik: „az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat)”.
(29)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(56) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.2. Uniós fogyasztás
(30)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)-(38) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.3. Az érintett országból származó behozatal
(31)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)-(43) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
6.4.1. Kármutatók
(32)
2010 októberében ipari baleset történt az egyik uniós gyártó, a MAL telephelyén. A vállalat által szolgáltatott számadatok azonban azt tükrözik, hogy az érintett termék szállítása 2011 januárjára helyreállt. Ezért egyértelmű, hogy a baleset nem okozott súlyos ellátásbeli problémákat az Európai Unió piacán.
(33)
A Birac azt állította, hogy mivel a MAL-lal kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat a vizsgált időszakban nyereséges volt, a Bizottságnak ki kellene igazítania a MAL gazdasági mutatók alapján kiszámított gyártási költségeit és nyereségét, mivel a MAL nyereségessége állítólag csökkent a vele kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat által elért magas nyereségnek köszönhetően.
(34)
A fenti állításra való tekintettel meg kell jegyezni, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló vállalattól történő bauxitvásárlás a szokásos piaci feltételek szerint zajlott. Ezzel a kérdéssel a helyszíni ellenőrzés során is foglalkoztak. A MAL a vizsgált időszak alatt a vele kapcsolatban álló, illetve tőle független vállalatoktól is vásárolt bauxitot - megközelítőleg azonos átlagáron -, és mivel a Bizottság meggyőződött arról, hogy a bauxitvásárlás a szokásos piaci árakon történt, ezért nem szükséges kiigazítani az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében szereplő tendencia kiszámításához felhasznált nyereségességi számadatokat. Az állítást ezért elutasították.
(35)
A Birac azt is állította, hogy mivel bizonyos nyersanyagokat közvetlenül az általa végzett timföldgyártás során nyert ki, ezért jelentős versenyelőnyre tett szert az uniós gyártókkal szemben, a kárkülönbözetnek pedig tükröznie kellene ezt. Ez az érvelés nem elfogadható. Amennyiben egy vállalat versenyelőnnyel rendelkezik, akkor ez a dömpingre vonatkozó átfogó számításaira általában hatással van, ami alacsonyabb költségekben és ennek következtében alacsonyabb rendes értékben nyilvánul meg. Az effajta versenyelőnynek elméletileg nincs köze a kárkülönbözethez. Utóbbi annak megállapítására szolgál, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vámtétel elegendő-e az okozott kár megszüntetéséhez. Az állítást ezért elutasították.
(36)
Az uniós felhasználók azt állítják, hogy a Bizottság ideiglenes értékelése (a nyereségesség, a készpénzforgalom és a beruházások megtérülése) az egyes károkozási tényezők esetében tapasztalható pozitív fejleményeket nem vette figyelembe, holott minden tényezőt elemezni kellene. E pozitív fejlemények átfogó elemzése azonban szerepel a károkozás értékelésében. Bár e fejleményeket figyelembe vették, az okok miatt ebben az ügyben nem tekintették őket döntő fontosságúnak (az ideiglenes rendelet (52)-(60) preambulumbekezdése). Az állítást ezért elutasították.
(37)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)-(64) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(38)
Ennek megfelelően további kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(69) preambulumbekezdésében levont következtetések ezúton megerősítést nyernek.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(39)
Az egyik együttműködő felhasználó szerint az ok-okozati összefüggés elemzése hibás volt, mivel a Bizottság azt állította, hogy a vizsgálati időszakban (2009) egyes károkozási tényezők esetében átmeneti javulás volt tapasztalható. Ez a felhasználó nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a vizsgált időszakban a 2008. évhez képest elért magasabb nyereségességet a rövid ideig tartó, átmeneti növekedés eredményezte, amely a 2010. évben nem fog megismétlődni.
(40)
A fenti állítások figyelembevételével fontos megjegyezni, hogy a fél érveit nem támasztja alá új bizonyíték. A Bizottság álláspontja ugyanakkor az uniós gyártók által a vizsgálat ideiglenes és végleges szakaszában szolgáltatott információkon alapul. Az ellenőrző látogatásokat megelőzően benyújtott információk szintén bizonyítást nyertek a helyszínen. A vizsgált időszakot követő, a Bizottság által előre jelzett haszonkulcscsökkenést is alátámasztják a két uniós gyártó által a teljes 2010. évre vonatkozóan szolgáltatott adatok. Az állítást ezért elutasítják.
(41)
A Birac kifogásolta a harmadik országokból származó behozatal hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapítást. A Bizottság az ideiglenes rendeletben ((77) preambulumbekezdés) szereplő elemzése szerint azonban arra jutott, hogy a Birac az uniós piacra szállító egyetlen jelentős exportőr. Egyéb forrásokból tulajdonképpen nem került sor behozatalra. A Birac e tekintetben nem szolgál új bizonyítékokkal, állítását ezért elutasítják.
(42)
Az egyik együttműködő felhasználó vitatta az ideiglenes rendeletben szereplő, fogyasztáscsökkenéssel foglalkozó elemzés eredményeit, keresletcsökkenéssel kapcsolatos precedensként pedig a katódsugaras színes televíziók esetében végrehajtott dömpingellenes vizsgálatra hivatkozott (3). Azt állította, hogy az említett vizsgálat során a keresletcsökkenés az eljárás megszüntetését eredményezte. Nem lehet azonban párhuzamot vonni a katódsugaras színes televíziók ügye és a jelenlegi vizsgálat között. Az előbbiben a kereslet azért esett vissza drasztikusan, mert az érintett terméket más termékek váltották fel. Ezzel szemben a jelenlegi vizsgálat során tapasztalt fogyasztáscsökkenés csak kismértékű (az ideiglenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése szerint 7 %). Lényeges, hogy a fogyasztás alakulását az ideiglenes rendelet (78) és (80) preambulumbekezdése részletesen tárgyalja, az érintett együttműködő felhasználó viszont nincs olyan bizonyíték birtokában, amely megcáfolná a Bizottság megállapításait. Ezért ezeket az állításokat elutasítják.
(43)
A fentiek figyelembevételével az ideiglenes rendelet (70)-(92) preambulumbekezdésének megállapításai - miszerint a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak - ezúton megerősítést nyernek.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
(44)
Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében szereplő költségek között félrevezető információkat közölt a zeolit költségeivel kapcsolatban. Mindenekelőtt azt állította, hogy a zeolit költsége - a (104) preambulumbekezdésben szereplő megállapítástól eltérően - meghaladja az összes költség 5 %-át. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy ez a fél nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek az állításait alátámasztották volna, a Bizottság megállapításai azonban az együttműködő felhasználóktól származó hiteles információkon alapulnak. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében használt „teljes költség” kifejezés magában foglal minden gyártási, valamint értékesítési és általános igazgatási költséget. Mindazonáltal a „kevesebb mint 5 %” kijelentés átlagos értékre utal, amely magában foglalja a mosószereket és vízlágyító termékeket is. Fontos hangsúlyozni, hogy a vízlágyítók zeolitköltségei magasabbak, mint a mosószerekéi, és a zeolitot elsősorban mosószer előállítására használják. Ezen együttműködő felhasználó esetében a vízlágyítók valóban csak kis részét tették ki a zeolit felhasználásával készült, feldolgozott termékek által generált forgalomnak. Az állítást ezért elutasítják.
(45)
Az egyik együttműködő felhasználó kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdés megállapítását, miszerint Kína is lehet alternatív beszerzési forrás. A Bizottság az észrevételeket figyelembe véve elismeri, hogy bár a vizsgált időszak során jelentek meg az Európai Unió piacán Kínából származó áruk, valószínűtlennek tartja, hogy az ország a közeljövőben jelentős szállítóvá válna (lásd a fenti (41) preambulumbekezdést). Tekintettel azonban az érintett termék uniós kapacitáskihasználási arányára, a Bizottság ragaszkodik ahhoz az álláspontjához, hogy az érintett termék esetében nem tapasztalhatók ellátásbeli problémák. Az állítást ezért elutasítják.
(46)
Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy ha a vizsgálat eredményeképpen vám kivetésére kerülne sor, akkor a zeolitköltség növekedésének a mértéke a mosószerek és vízlágyítók árainak, ennek eredményeképpen pedig a fogyasztói áraknak az emelkedését okozná. Ez az érv azon a feltételezésen alapul, hogy a felhasználók áthárítanák a fogyasztókra a zeolitárnak a dömpingellenes vám miatti emelkedését. A Bizottság úgy véli, hogy az uniós gyártók az intézkedések bevezetésének köszönhetően sokkal inkább a méretgazdaságosság növekedésének és nem az árak emelkedésének az előnyeit élveznék (lásd az ideiglenes rendelet (108) és (111) preambulumbekezdését). A fenti megállapítások alapján tehát a zeolit költségének a feldolgozott termékek előállítási költségeiben képviselt részaránya alacsony, ezért a vám kivetésének semmilyen - egyébként valószínűtlen - következménye nem kérdőjelezné meg azt az ideiglenes következtetést, hogy nincs az intézkedések bevezetése ellen szóló és azt felülíró uniós érdek. Az állítást ezért elutasítják.
(47)
Az egyik együttműködő felhasználó utalt arra, hogy a jövőben esetleg zeolitot nem tartalmazó mosószert állítana elő, ami hátrányosan érintené az Európai Unió zeolittermelőit. Az uniós gyártók tudomást szereztek erről az üzleti kockázatról az érdekeltek számára tanulmányozás céljából szabadon hozzáférhetővé tett információkat tartalmazó iratokból. Kézzelfogható bizonyítékok hiányában azonban nem lehet megbecsülni, hogy a feltételezett váltásnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Az állítást ezért elutasítják.
(48)
A fenti álláspontokat a vizsgálat végleges szakaszában figyelembe vették, azok azonban nem változtatnak a lényegi következtetéseken. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(112) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek. Megállapítható tehát, hogy nem születtek arra utaló érvek, hogy az Unió érdekével ellentétes lenne, ha e vizsgálat eredményeképpen intézkedések bevezetésére kerülne sor.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(49)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)-(116) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
9.2. Végleges intézkedések
(50)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni, amelynek mértéke 28,1 %.
(51)
A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(52)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni.
11. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA
(53)
A vizsgálat során az Alumina d.o.o. Zvornik nevű boszniai exportáló gyártó a vele kapcsolatban álló uniós vállalattal, a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas AB-vel együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Megjegyzendő, hogy a Fabrica glinice „Birac” nemrégiben holdingtársasággá alakult, és a zvorniki Alumina d.o.o maradt a csoport egyetlen exportáló gyártója.
(54)
A Bizottság megvizsgálta az ajánlatot. Az érintett termék olyan alapanyag, amelynek egyetlen terméktípusa és leírása létezik, így kizárható a különböző terméktípusokon keresztül megvalósuló árkompenzáció esetleges veszélye. A vizsgálat kimutatta, hogy az Unióba irányuló valamennyi exportot a kapcsolatban álló uniós vállalaton (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia) keresztül számlázták ki. Ez a kapcsolatban álló vállalat a Birac-csoport által gyártott más termékeket is értékesít. A zeolit-A-por piaca azonban jól meghatározott, és a zeolit-A-port vásárló vevők természetszerűleg nem vásárolnák meg a Birac-csoport által gyártott egyéb termékeket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más termékek ugyanazon vevők részére történő esetleges értékesítése útján megvalósuló keresztkompenzáció kockázata nagyon alacsony.
(55)
A Bizottság a 2011/279/EU (4) határozattal elfogadta az Alumina d.o.o. Zvornik, valamint a vele kapcsolatban álló vállalat, a Kauno Tiekimas kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy a felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszünteti a dömping káros hatásait, és megfelelő mértékben csökkenti a megkerülés kockázatát.
(56)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék az Alumina d.o.o. Zvornik és a vele kapcsolatban álló vállalat kötelezettségvállalásának betartását, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, hogy i. kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az a tény, hogy az importált árukat az Alumina d.o.o. Zvornik gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek; és hogy iii. a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.
(57)
Amikor a Bizottság szabálysértés miatt - az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva - visszavonja egy ajánlat elfogadását, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.
(58)
Az importőröknek tudniuk kell, hogy a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemnek az (56) és (57) preambulumbekezdésben leírtak szerinti elfogadásával egy időben, szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.
(59)
Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.
(60)
A fentiekben bemutatott okok miatt az Alumina d.o.o. Zvornik és a Kauno Tiekimas által felajánlott kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja. Az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás alapul.
(61)
A kötelezettségvállalások megszegése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kirótt dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842100030) alá tartozó, zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismert zeolit-A-por behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel a 2011/279/EU határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
a)
az importált árukat a zvorniki (Bosznia és Hercegovina) Alumina d.o.o. gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek, és
b)
az importot kötelezettségvállalási számla kíséri, amely a legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla, és
c)
a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak.
(2) A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:
-
amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján - meghatározott ügyletekre hivatkozó, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánító - rendelettel vagy határozattal visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.
3. cikk
A Bosznia-Hercegovinából származó, jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842100030) alá tartozó zeolit-A-por behozatalára az 1036/2010/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.