KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 14. april 2011
om forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Slovakiet
(EØS-relevant tekst)
(2011/241/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse,
under henvisning til akten vedrørende Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse, særlig bilag XIV, kapitel 3,
under henvisning til anmodning fra Slovakiet og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til tiltrædelsesakten fra 2003 kan Slovakiet i syv år fra tiltrædelsesdatoen indtil den 30. april 2011 på de deri fastsatte betingelser opretholde forbud mod erhvervelse af landbrugsjord for fysiske og juridiske personer fra andre EU-medlemsstater, som hverken er etableret i eller har en lokal filial eller repræsentation i Slovakiet. Dette er en midlertidig undtagelse fra princippet om fri bevægelighed for kapital, som er sikret ved artikel 63-66 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne overgangsperiode kan kun forlænges med en periode på op til tre år.
(2)
Den 20. januar 2011 anmodede Slovakiet om en forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landsbrugsjord med tre år.
(3)
Hovedbegrundelsen for overgangsperioden var behovet for at beskytte de socioøkonomiske vilkår for landbrugsaktiviteter i kølvandet på indførelsen af det indre marked og overgangen til den fælles landbrugspolitik i Slovakiet. Den skulle især imødegå de bekymringer, der var kommet til udtryk vedrørende de mulige konsekvenser for landbrugssektoren af liberaliseringen af erhvervelsen af landbrugsjord, fordi der ved tiltrædelsen var store forskelle i jordpriser og indkomster mellem Slovakiet og EU-15 (Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige). Et andet formål med overgangsperioden var at lette overdragelse og privatisering af landbrugsjord. Kommissionen fremhævede allerede i sin rapport af 16. juli 2008 om revision af overgangsforanstaltningerne for erhvervelse af landbrugsejendom som fastsat i tiltrædelsestraktaten fra 2003 (i det følgende benævnt »midtvejsrapporten«) betydningen af at gennemføre ovennævnte landbrugsreform inden udgangen af den fastsatte overgangsperiode (1).
(4)
Ifølge de data, Eurostat råder over, er priserne på landbrugsjord i Slovakiet lavere end priserne på landbrugsjord i resten af EU. Fuldstændig konvergens mht. salgspriserne på landbrugsjord var ikke forventet og blev heller ikke betragtet som en nødvendig forudsætning for at bringe overgangsperioden til ophør. De udtalte forskelle i priserne på landbrugsjord mellem Slovakiet og EU-15 kan dog være til hinder for en gradvis udvikling i retning af priskonvergens. Der er også en betydelig risiko for spekulation i jorder af ringe værdi.
(5)
Det fremgår af dataene fra Eurostat, at der ligesom for priserne på landbrugsjord stadig er stor forskel mellem Slovakiet og EU-15 i BNP pr. indbygger målt i købekraftsstandarder. De nuværende priser på landbrugsjord er således høje i forhold til købekraften i Slovakiet.
(6)
I henhold til Eurostat er strukturen i jordejendom i Slovakiet kendetegnet ved en overvægt af små familiebrug på mindre end 2 ha, som for de flestes vedkommende ikke er markedsorienterede. Det går meget langsomt med konsolideringen af disse små brug, og det gennemsnitlige udnyttede landbrugsareal pr. bedrift på under 2 ha steg fra 0,5 ha til 0,6 ha mellem 2001 og 2007. Selv om kun 4,56 % af alle arbejdstagere er beskæftiget i landbruget, bor næsten halvdelen af befolkningen i landdistrikterne. På mange privatejede landbrugsjorder drives der ifølge de slovakiske myndigheder ikke landbrug.
(7)
Konsolideringen af landbrugsjord hæmmes også af, at processen med genindførelse af ejendomsretten endnu ikke er tilendebragt på grund af krav, som ikke er afklaret. Herudover forvaltes over 360 000 ha privat landbrugsjord af Slovak Land Fund (den slovakiske jordfond), indtil de retmæssige ejere identificeres. Ca. 130 000 ha statsejet landbrugsjord forbliver i Slovak Land Fund's regi. Disse jorder udgør sammen med dem, hvis retlige situation er uklar, næsten en fjerdedel af Den Slovakiske Republiks samlede landbrugsareal. Manglende klarhed med hensyn til ejendomsret er uvægerligt en hindring for handel med jord og konsolidering af landbrugsejendom. Opsplittede jordarealer medvirker desuden til at forringe konkurrenceevnen og gør landbrugsbedrifterne mindre markedsorienterede.
(8)
Det kan på denne baggrund forventes, hvilket de slovakiske myndigheder også gør, at ophævelsen af restriktionerne den 1. maj 2011 vil lægge pres på jordpriserne i Slovakiet. Følgelig er der risiko for alvorlig uro på det slovakiske marked for landbrugsjord ved udløbet af overgangsperioden.
(9)
Der bør derfor indrømmes en forlængelse af overgangsperioden med tre år, jf. bilag XIV, kapitel 3, til tiltrædelsesakten fra 2003.
(10)
For at kunne forberede markedet fuldt ud på liberaliseringen er det fortsat yderst vigtigt, selv under ugunstige økonomiske forhold, at sørge for bl.a. bedre kredit- og forsikringsfaciliteter for landbrugerne samt at gennemføre landbrugsreformen i overgangsperioden som allerede fremhævet i midtvejsrapporten.
(11)
Da et åbent indre marked altid har været kernen i Europas velstand, forventes øget tilgang af udenlandsk kapital også at medføre potentielle fordele for landbrugsmarkedet i Slovakiet. Som fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008 kan udenlandske investeringer i landbrugssektoren desuden have væsentlige langsigtede virkninger for tilførsel af kapital og knowhow, for den måde, hvorpå markedet for jord fungerer, og for landbrugets produktivitet. Den gradvise lempelse af restriktionerne for udenlandsk ejerskab i løbet af overgangsperioden vil også kunne bidrage til at forberede markedet på fuld liberalisering.
(12)
Af hensyn til retssikkerheden og for at undgå et juridisk tomrum i Slovakiets nationale retssystem efter udløbet af den nuværende overgangsperiode bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Slovakiet, jf. bilag XIV, kapitel 3, til tiltrædelsesakten fra 2003, forlænges indtil den 30. april 2014.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. april 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 14.)
a szlovákiai mezőgazdasági földterületek szerzésére vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/241/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak XIV. melléklete 3. fejezetére,
tekintettel Szlovákia kérelmére,
mivel:
(1)
A 2003-as csatlakozási okmány úgy rendelkezik, hogy Szlovákia az ott rögzített feltételek szerint a csatlakozást követő, 2011. április 30-án lejáró hétéves időszakra fenntarthatja a más uniós tagállamból származó, Szlovákiában nem letelepedett, nem bejegyzett, fiókteleppel vagy ügynökséggel ott nem rendelkező természetes személyek és jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó tilalmat. Ez az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63-66. cikke által biztosított szabad tőkemozgás alóli átmeneti kivételt jelent. Ez az átmeneti időszak kizárólag egyszer, legfeljebb hároméves időtartamra hosszabbítható meg.
(2)
2011. január 20-án Szlovákia kérelmezte a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó átmeneti időszak három évvel történő meghosszabbítását.
(3)
Ezen átmeneti időszakra főleg azért volt szükség, hogy az egységes piac bevezetésének és a közös agrárpolitikára való áttérésnek a kezdetén megőrizzék a mezőgazdasági tevékenységek társadalmi-gazdasági feltételeit Szlovákiában. Az intézkedések célja különösen az volt, hogy a föld ára és a jövedelmek tekintetében Ausztriával, Belgiummal, Dániával, az Egyesült Királysággal, Finnországgal, Franciaországgal, Görögországgal, Hollandiával, Írországgal, Luxemburggal, Németországgal, Olaszországgal, Portugáliával, Spanyolországgal, és Svédországgal (a továbbiakban: EU-15) összehasonlítva kezdetben meglévő, hatalmas különbségek miatt a mezőgazdasági földterület megszerzésének liberalizálása által az agrárágazatra gyakorolt átmeneti hatással kapcsolatos aggályokat eloszlassa. Az átmeneti időszak célja volt továbbá az is, hogy megkönnyítsék a kárpótlási folyamatot és a mezőgazdasági termőföld privatizációját. A Bizottság a 2003. évi csatlakozási szerződésben a mezőgazdasági földingatlanok szerzésére megállapított átmeneti rendelkezések felülvizsgálatáról szóló, 2008. július 16-i jelentésében (a továbbiakban: a félidős felülvizsgálat) már hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a fent említett mezőgazdasági reform az előirányzott átmeneti időszak végére befejeződjön (1).
(4)
Az Eurostat rendelkezésére álló adatok szerint a szlovákiai mezőgazdasági földárak alacsonyabbak az uniós mezőgazdasági földáraknál. A mezőgazdasági földek eladási árának teljes konvergenciája soha nem volt elvárt, sem az átmeneti időszak megszüntetésének szükséges előfeltétele. Mindazonáltal a Szlovákia és az EU-15 közötti jelentős földárkülönbségek olyan nagyok, hogy akadályozhatják az árkonvergencia felé való zökkenőmentes előrehaladást. Szintén jelentős az alacsony értékű földterületekkel kapcsolatos spekulatív tevékenység kockázata.
(5)
Hasonlóan a mezőgazdasági földterületek árához, az Eurostat adataiból az is kiderül, hogy a vásárlóerő-paritáson számított, egy főre jutó GDP tekintetében még mindig fennáll a Szlovákia és az EU-15 közötti szakadék. Tehát a szlovákiai földárak magasak a vásárlóerőhöz képest.
(6)
Az Eurostat szerint a szlovákiai földtulajdon szerkezetére a 2 hektárnál kisebb, jórészt nem piacorientált családi gazdaságok elterjedtsége jellemző. E kisméretű gazdaságok konszolidációs folyamata igen lassú, és a 2 hektárnál kisebb gazdaságok esetében az átlagos megművelt mezőgazdasági földterület 2001 és 2007 között 0,5 hektárról 0,6 hektárra emelkedett. Habár az összes munkavállaló közül csupán 4,56 % dolgozik a mezőgazdaságban, a népesség majdnem fele vidéki területeken él. A szlovák hatóságok szerint számos, magánkézben lévő mezőgazdasági területet nem művelnek.
(7)
A mezőgazdasági földterületek konszolidációját akadályozza a tulajdonjogok kárpótlási folyamatának fennálló rendezetlen követelések miatti befejezetlensége. Emellett több mint 360 000 hektár mezőgazdasági magánterületet a Szlovák Földalap kezel a törvényes tulajdonosok azonosításáig. Megközelítőleg 130 000 hektár állami tulajdonú mezőgazdasági földterület marad a Szlovák Földalap kezelésében. Ezek a területek a bizonytalan jogi helyzetű területekkel együtt a Szlovák Köztársaság teljes mezőgazdasági földterületének majdnem egynegyedét teszik ki. A tulajdonjogok tisztázottságának hiánya óhatatlanul akadályozza a földügyleteket és a mezőgazdasági vagyon konszolidációját. A földterületek szétaprózottsága viszont az alacsony versenyképességhez járul hozzá, és kevésbé piacorientált gazdaságok kialakulásához vezet.
(8)
Mindezt szem előtt tartva (a szlovák hatóságok szerint is) feltételezhető, hogy a korlátozás 2011. május 1-jével történő feloldása nyomást gyakorolna a szlovákiai földárakra. Ezért az átmeneti időszak lejártával a szlovák mezőgazdasági földterületek piacán súlyos zavarok kialakulása fenyeget.
(9)
Biztosítani kell ezért a 2003. évi csatlakozási okmány XIV. mellékletének 3. fejezetében említett átmeneti időszak hároméves meghosszabbítását.
(10)
Annak érdekében, hogy a piac teljes mértékben felkészüljön a liberalizációra, továbbra is rendkívül fontos - még kedvezőtlen gazdasági körülmények között is -, hogy elősegítsék olyan tényezők javulását, mint a gazdálkodók hitel- és biztosítási lehetőségei, és az átmeneti időszak során befejeződjön a mezőgazdasági reform, amint azt a félidős értékelés is hangsúlyozta.
(11)
Mivel a nyitott egységes piac mindig az európai prosperitás középpontjában volt, a külföldi tőke fokozott beáramlása potenciális előnyökkel járna a szlovákiai mezőgazdasági piac számára is. A 2008. évi félidős értékelésben kiemeltek szerint a külföldiek mezőgazdasági befektetései hosszú távon jelentős hatással lehetnek a tőke és know-how biztosítására, a földpiacok működésére és a mezőgazdasági termelékenységre. A külföldi tulajdonlás korlátozásának fokozatos lazítása az átmeneti időszakban szintén hozzájárulna a piac teljes liberalizációra való felkészítéséhez.
(12)
A jogbiztonság céljából és annak elkerülése érdekében, hogy a jelenlegi átmeneti időszak lejárta után Szlovákia nemzeti jogrendszerében joghézag alakuljon ki, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján kell hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Szlovákiában a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó, a 2003. évi csatlakozási okmány XIV. melléklete 3. fejezetében említett átmeneti időszakot 2014. április 30-ig meg kell hosszabbítani.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 14-én.