RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 791/2011
af 3. august 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 138/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, »Valmieras stikla šķiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Ud over den kontrol, der er omtalt i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Den eksporterende producent, som havde anmodet om individuel undersøgelse:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler:
-
Yuyao Winter International Trade Co., Ltd
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugal.
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer med oprindelse i Kina, og en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af endelige konklusioner«). Alle parter fik også tildelt en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(8)
Den pågældende vare er, som det fremgår af betragtning 14 i forordningen om midlertidig told, åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2 og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99.
(9)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger viste en yderligere analyse, at varen ikke kan klassificeres under tre af de fem KN-koder, der er anført i betragtning 8. Derfor udgår KN-kode ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 og ex 7019 40 00 af beskrivelsen af den pågældende vare.
(10)
Der mindes også om, at en kinesisk eksporterende producent som omtalt i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told anmodede om præcisering af, hvorvidt glasfiberskiver er omfattet af varedefinitionen. EU-erhvervsgrenen var af den opfattelse, at glasfiberskiver er varer i efterfølgende produktionsled med andre egenskaber end den pågældende vare. Det blev dog besluttet at indhente yderligere oplysninger fra interesserede parter, før der drages en endelig konklusion herom.
(11)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner fremsendte EU-erhvervsgrenen og Federation of European Producers of Abrasives (FEPA), der repræsenterer brugere af glasfiberskiver, materiale, hvoraf det fremgik, at der skal gennemføres en række etaper i produktionsprocessen for at omdanne åben mesh-stoffer af glasfiber til glasfiberskiver. Skivens fysiske form er også forskellig fra den pågældende vare, der normalt leveres i ruller (smalle eller brede), og den anvendes normalt også til andre formål (forstærkning af slibeskiver). Den kinesiske eksporterende producent var enig i disse argumenter.
(12)
Der gøres endvidere opmærksom på, at glasfiberskiverne ikke blev produceret eller solgt af nogen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina eller EU-producenter.
(13)
En EU-producent af glasfiberskiver, som gav sig til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremførte, at glasfiberskiver ikke bør udelukkes fra varedækningen. Producenten gjorde gældende, at glasfiberskiver ikke er en vare i et efterfølgende produktionsled, men at sondringen mellem den pågældende vare og en vare i et efterfølgende produktionsled skulle ske på det stadium, hvor coatningen af åben mesh-ruller finder sted. Ifølge virksomheden er coatningen af åben mesh-ruller, der anvendes i byggesektoren forskellig fra coatningen af åben mesh-ruller, som senere anvendes til fremstilling af glasfiberskiver. I sidstnævnte tilfælde coates rullerne med fenolharpiks. Med andre ord hævdes de kemiske egenskaber ved åben mesh-ruller til fremstilling af glasfiberskiver at være identiske med glasfiberskivernes egenskaber. Ifølge virksomheden kan disse typer åben mesh-ruller ikke anvendes som forstærkningsmateriale i byggesektoren, hvilket er den pågældende vares vigtigste anvendelsesformål. Virksomheden var derfor af den opfattelse, at såfremt glasfiberskiver skulle udelukkes fra varedækningen, burde det også det også gælde åben mesh-ruller coatet med fenolharpiks.
(14)
Som det fremgår af betragtning 13, gav virksomheden sig først til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, og fremlagde ikke verificerbare data til støtte for dens påstande. Da der ikke forelå data fra undersøgelsen for så vidt angår de forskellige anvendte belægninger, kunne virksomhedens påstand ikke vurderes ud fra undersøgelsesresultaterne. Hertil kommer, at de forskellige typer åben mesh-ruller uanset coatningen har de samme basale fysiske egenskaber, og derfor bør åben mesh-ruller coatet med fenolharpiks ikke udelukkes. Denne påstand blev derfor afvist.
(15)
På grundlag af de data, som er indsamlet ved undersøgelsen, og det materiale, som er fremsendt af den eksporterende producent omtalt i betragtning 10, EU-erhvervsgrenens og FEPA's kommentarer til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger accepteres anmodningen om at udelukke glasfiberskiver fra varedækningen. Det konkluderes således, at glasfiberskiver som en vare i efterfølgende produktionsled ikke har de samme fysiske egenskaber og anvendes til andre formål end åben mesh-stoffer og derfor bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, som er fastlagt i forordningen om midlertidig told. Glasfiberskiver udelukkes derfor definitivt fra undersøgelsen.
2. Samme vare
(16)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes betragtning 17 i forordningen om midlertidig told.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(17)
Som det fremgår af betragtning 18-32 i forordningen om midlertidig told, blev det oprindeligt foreslået at indrømme to virksomheder markedsøkonomisk behandling, men på et senere stadium i proceduren blev det besluttet at trække forslaget tilbage efter undersøgelse af påstande om de pågældende virksomheders markedsøkonomiske status, og påstandene viste sig at være korrekte.
(18)
En eksporterende producent, på hvilken artikel 18 i grundforordningen fandt anvendelse, gentog de argumenter, som allerede var blevet fremført, da denne blev underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt at nægte indrømmelse af markedsøkonomisk behandling. Producenten anførte igen, at de vedtægter og den joint venture-kontrakt, som Kommissionen havde modtaget, var en gammel version, som aldrig trådte i kraft og derfor ikke havde nogen betydning for resultatet af vurderingen af virksomhedens opfyldelse af kriterierne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(19)
Som det fremgår af betragtning 28 i forordningen om midlertidig told kunne disse argumenter ikke fjerne tvivlen om det første dokuments autenticitet og om de oplysninger, den eksporterende producent havde afgivet i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling.
(20)
Hvad angår argumentet, at anvendelsen af artikel 18, stk. 1, i grundforordningen er urimelig i dette tilfælde, anvender Kommissionen bestemmelserne i denne artikel fra sag til sag alt efter den enkelte sags nærmere omstændigheder. I den nuværende procedure anses anvendelsen af denne artikel for passende som allerede nævnt i betragtning 26, 27 og 31 i forordningen om midlertidig told, eftersom fremlæggelsen af forfalskede dokumenter sår tvivl om samtlige dokumenter fremlagt af virksomheden.
(21)
Den anden eksporterende producent, som blev nægtet markedsøkonomisk behandling, men som til gengæld blev indrømmet individuel behandling, anfægtede det grundlag, hvorpå Kommissionen havde trukket sin beslutning tilbage. Producenten fandt, at der ikke forelå nye afgørende beviser, som i væsentlig grad kunne anfægte de oprindelige konklusioner og berettige annulleringen af den første beslutning om at indrømme markedsøkonomisk behandling. Producenten anførte, at de unøjagtigheder og mangler, som var fundet i regnskaberne, og som revisoren ikke havde kommenteret, ikke havde nogen materiel indflydelse på regnskabernes pålidelighed.
(22)
Som det fremgår af betragtning 30 i grundforordningen, kunne disse argumenter ikke bortveje tvivlen om nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tal, producenten havde fremlagt i sine regnskaber.
(23)
Producenten finder endvidere, at resultatet af undersøgelsen og den individuelle toldsats er urimelig og ude af proportioner, eftersom virksomheden har samarbejdet under proceduren og bliver pålagt samme høje toldsats som virksomheder, som ikke samarbejder, og den virksomhed, som underkastes bestemmelserne i grundforordningens artikel 18. I denne forbindelse kan det nævnes, at virksomheden er underkastet en toldsats, som er resultatet af den metode, der anvendes for virksomheder, som er blevet indrømmet individuel behandling.
(24)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 18-32 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel undersøgelse
(25)
Som det fremgår af betragtning 37 i forordningen om midlertidig told anmodede en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, om individuel undersøgelse i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, i grundforordningen og indsendte besvaret ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte tidsfrist.
(26)
Som nævnt i betragtning 5 blev der aflagt kontrolbesøg hos gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, og det blev fastslået, at virksomhederne ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3 i artikel 2, stk. 7, litra c, i grundforordningen.
(27)
Hvad angår kriterium et, kunne de to forretningsmæssigt forbundne virksomheder ikke fremlægge tilstrækkelige beviser vedrørende aktionærernes bidrag til selskabskapitalen. Aktionærerne overtog de virksomheder, som oprindeligt blev oprettet med statsmidler, uden at de selv bidrog med kapital. Hertil kommer, at der i strid mod vedtægterne ikke blev afholdt aktionærmøder, og der heller ikke forelå referater af sådanne møder, hvilket rejser tvivl om, hvorvidt de forretningsmæssige beslutninger blev truffet af aktionærerne uden statslig indgriben. På baggrund af ovenstående vurderes det, at virksomhederne ikke kunne påvise, at deres forretningsbeslutninger ikke træffes uden væsentlig statslig indgriben.
(28)
Hvad angår kriterium to, viste undersøgelsen, at de to forretningsmæssigt forbundne virksomheders regnskaber ikke blev revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder, eftersom de indeholdt en række mangler og fejl som f.eks. bogførte/betalte afgifter, løbende fejl på kontoen for udbetaling af udbytte og manglende afskrivning, som ikke fremgik af revisionspåtegningen.
(29)
Angående kriterium tre undlod den ene forretningsmæssigt forbundne virksomhed at fremlægge deres aftale om brugsretten til jord, der blev ikke fundet posteringer i deres regnskaber og ej heller blev der fremlagt dokumentation for betaling. Den anden virksomhed fik overdraget en brugsret til jord fra sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed, hvilket ikke fremgår af regnskaberne, og derfor ikke er afskrevet.
(30)
På baggrund heraf blev det foreslået, at gruppen af virksomheder, som anmodede om individuel undersøgelse, nægtes markedsøkonomisk behandling.
(31)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina og klagerne. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres. Der blev ikke modtaget bemærkninger efter fremlæggelse af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
3. Individuel behandling
(32)
Det blev foreløbigt fastslået, at en af de stikprøveudvalgte grupper af eksporterende producenter i Kina, som var blevet nægtet markedsøkonomisk behandling, opfyldte alle betingelserne for individuel behandling.
(33)
Som det fremgår af betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, opfyldte den eksporterende producent, for hvilken beslutningen om markedsøkonomisk behandling blev trukket tilbage, betingelserne i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen for indrømmelse af individuel behandling.
(34)
EU-erhvervsgrenen anfægtede beslutningen om at indrømme individuel behandling til den virksomhed, for hvilken beslutningen om at indrømme markedsøkonomisk behandling var blevet trukket tilbage, med den begrundelse, at de ufuldstændige regnskaber og uregelmæssighederne rejste tvivl om samtlige virksomhedens data. Det blev imidlertid fastslået, at uregelmæssighederne i regnskaberne ikke havde nogen indflydelse på pålideligheden af virksomhedens eksportpriser. EU-erhvervsgrenens påstand blev derfor afvist.
(35)
På baggrund heraf bekræftes den oprindelige konklusion, at to af de tre eksporterende producenter opfylder alle betingelserne for indrømmelse af individuel behandling. Betragtning 33-36 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår individuel behandling bekræftes herved.
(36)
Gruppen af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som anmodede om individuel undersøgelse, anmodede også om individuel behandling, såfremt det ved undersøgelsen skulle fremgå, at de ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling. Det blev fastslået, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for indrømmelse af individuel behandling.
(37)
EU-erhvervsgrenen rejste også tvivl om beslutningen om at indrømme gruppen af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder individuel behandling ud fra den betragtning, at eftersom virksomhedernes data viste sig at være upålidelige ved vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling, kunne de heller ikke være et egnet grundlag for indrømmelse af individuel behandling. EU-erhvervsgrenens påstand blev afvist med den begrundelse, at uregelmæssighederne i forbindelse med vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling ikke havde nogen indflydelse på opfyldelsen af betingelserne for indrømmelse en individuel told, og derfor kunne der indrømmes individuel behandling.
4. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(38)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til valget af referenceland. Det bekræftes derfor, at Canada er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7. Konklusionerne i betragtning 39-45 i forordningen om midlertidig told bekræftes herved.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(39)
Der mindes om, at det blev anset for mere hensigtsmæssigt at beregne en normal værdi for at tage højde for kvalitetsforskellene mellem samme vare produceret og solgt i Canada og den pågældende vare fra Kina. Den normale værdi blev derfor beregnet på grundlag af den canadiske producents produktionsomkostninger med tillæg af et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger, generalomkostninger og fortjeneste på hjemmemarkedet.
(40)
De virksomheder, som fik indrømmet individuel behandling, bestred beregningen af den normale værdi, og den ene virksomhed rejste navnlig spørgsmålet om, hvorvidt den var blevet beregnet for hver varetype. Det blev bekræftet, at den normale værdi blev beregnet for hver varetype på grundlag af data fra den eneste producent af den pågældende vare i referencelandet. Af hensyn til nødvendigheden af fortrolighed blev den normale værdi oplyst i form af prisintervaller.
(41)
Tre parter fremførte, at den oplyste normale værdi ikke gav en rimelig forståelse af de kendsgerninger og betragtninger, som lå til grund for beregningen af dumpingmargenen. Alle virksomheder anmodede om mere detaljerede oplysninger om beregningen af den normale værdi og om omfanget af de forskellige justeringer af den normale værdi for at tage højde for kvalitetsforskellene. Det vurderedes imidlertid, at virksomhederne havde fået alle de data, der kunne oplyses under hensyntagen til forpligtelsen til at overholde datafortroligheden.
(42)
Denne påstand blev derfor afvist. Konklusionerne i betragtning 46-49 i forordningen om midlertidig told vedrørende fastsættelse af den normale værdi bekræftes herved.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(43)
Den ene af de virksomheder, som var blevet indrømmet individuel behandling i den indledende fase, anmodede om nærmere redegørelse for beregningen af emballeringsomkostninger, eftersom der efter deres opfattelse ikke var nogen konsistent sammenhæng mellem de oplyste data om emballeringen og omfanget og værdien af transaktionerne. Eftersom denne virksomhed ikke havde anført emballeringsomkostninger i sin besvarelse af antidumpingspørgeskemaet, blev emballeringsomkostningerne beregnet på grundlag af oplysninger fra de andre to eksporterende producenter, som indgik i stikprøven.
(44)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 50 i forordningen om midlertidig told herved.
(45)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner fremførte gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der skulle indrømmes individuel behandling, at provisioner ikke burde have været medregnet i de beløb, som blev fratrukket eksportprisen. Påstanden blev accepteret, og eksportprisen blev justeret i overensstemmelse hermed, og gruppens dumpingmargen blev derfor revideret.
d) Sammenligning
(46)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik, bekræftes konklusionen i betragtning 51 og 52 i forordningen om midlertidig told herved.
5. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(47)
En EU-importør af den pågældende vare bifaldt indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, eftersom importprisen derved ville blive genetableret på et ikke-skadevoldende niveau. Importøren var dog af den opfattelse, at en forskel på mere end 10 % mellem de forskellige toldafgifter ville forvride markedet. Derfor anmodede importøren om, at foranstaltningerne ændres på en sådan måde, at den virksomhed, som var blevet indrømmet individuel behandling, og som pålægges en lavere individuel told, ikke burde drage fordel heraf. Importøren hævdede, at der var øget risiko for, at den eksporterende producent med den lavere individuelle told ville omgå foranstaltningerne. Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere oplysninger eller bevis for at underbygge denne påstand, hvorfor den blev afvist.
(48)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Endelig dumping margen
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(49)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 53-57 i forordningen om midlertidig told herved.
(50)
På dette grundlag fastsættes det landsdækkende dumpingniveau endeligt til 62,9 % af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, og konklusionen i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
D. SKADE
1. EU-produktion
(51)
Det præciseres, at udtrykket »EU-erhvervsgrenen« i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told refererer til alle EU-producenter. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes betragtning 60 i forordningen om midlertidig told.
2. EU-forbruget
(52)
Som forklaret i betragtning 9 bør KN-kode ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 og ex 7019 40 00 udgå af beskrivelsen af den pågældende vare. Udelukkelsen af disse koder ændrede ikke konklusionerne vedrørende EU-forbruget, herunder importen, som var baseret på tal indeholdt i klagen suppleret med verificerede tal indhentet fra de samarbejdende virksomheder samt Eurostattal.
(53)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 61-63 i forordningen om midlertidig told herved.
3. Import fra det pågældende land
(54)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til dumpingimporten fra det pågældende land med hensyn til omfang, priser og markedsandel, bekræftes konklusionerne i betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told herved.
(55)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 67 og 68 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet, herunder også kvalitetsjusteringen. Efter den individuelle undersøgelse, som blev indrømmet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger over for en gruppe af eksporterende producenter i Kina, blev prissammenligningen af sammenlignelige varetyper taget op til ny behandling. Denne fornyede behandling bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med 30-35 % i UP.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(56)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens situation, bekræftes konklusionerne i betragtning 69-84 i forordningen om midlertidig told herved.
5. Konklusion vedrørende skade
(57)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 85-87 i forordningen om midlertidig told herved.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(58)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til dumpingimportens virkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 89-91 i forordningen om midlertidig told herved.
2. Virkningerne af andre faktorer
(59)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende virkningerne af andre faktorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 92-96 i forordningen om midlertidig told herved.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(60)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende årsagssammenhæng, bekræftes betragtning 97-99 i forordningen om midlertidig told herved.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(61)
Da der ikke er fremsat bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told.
2. Importørernes interesser
(62)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om importørernes interesser, konkluderedes det, at indførelsen af endelige foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare ikke ville stride mod importørernes interesser.
3. Brugernes og forbrugernes interesser
(63)
Der mindes om, at brugerne eller forbrugerorganisationerne i undersøgelsens indledende fase ikke indgik i noget samarbejde. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told fremsendte en brugersammenslutning bemærkninger. Bemærkningerne vedrørte imidlertid kun den potentielt negative virkning af indførelsen af glasfiberskiver, hvis ikke de blev udelukket fra varedækningen. Som det fremgår af betragtning 15, bør glasfiberskiver udelukkes fra varedækningen. Derfor vil indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger ikke have en negativ virkning for brugere af glasfiberskiver.
(64)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger om brugernes og forbrugernes interesser, konkluderedes det, at indførelsen af endelige foranstaltninger vedrørende importen af det pågældende produkt ikke ville stride mod deres interesser.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(65)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(66)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anførte en kinesisk eksporterende producent, at denne ikke havde fået tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om beregningen af skadesmargenen, eftersom data om EU-erhvervsgrenens mængder, værdier og priser for hver varetype ikke blev oplyst. Virksomheden fremførte som argument, at disse oplysninger ikke kunne betragtes som fortrolige, eftersom stikprøven bestod af fire EU-producenter. Det bør dog bemærkes, at nogle typer varer i UP blev solgt af et meget begrænset antal EU-producenter. Det betragtes derfor som hensigtsmæssigt ikke at oplyse priser, mængder og værdier i forbindelse med sådanne transaktioner. Desuden anses det ikke for nødvendigt at afsløre detaljerede tal for hver eneste type vare for at give parterne tilstrækkelig information om beregningsmetoden og resultaterne af beregningen.
(67)
Samme kinesiske eksporterende producent rejste tvivl om den anvendte målfortjeneste i beregningen af skadesmargenen, navnlig den kendsgerning, at målfortjenesten var identisk med EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitsfortjeneste i UP. Den betvivlede også anvendelsen af dataene fra de stikprøveudvalgte EU-producenter ved beregningen af målfortjenesten i stedet for de data, der refererer til EU-erhvervsgrenen som helhed. Endelig rejste den tvivl om det anvendte målfortjenesteniveau sammenholdt med niveauet i en anden undersøgelse, der blev foretaget for kort tid siden om en nært beslægtet varesektor.
(68)
Som forklaret i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told afspejler målfortjenesten den gennemsnitlige fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i årene 2006-2007, mens den vejede gennemsnitsfortjeneste i UP blev beregnet på grundlag af dataene fra de fire virksomheder, som indgik i stikprøven. Hertil kommer, at der ved denne fortjeneste som forklaret i betragtning 79 i forordningen om midlertidig told ikke tages hensyn til de ekstraordinære omstruktureringsomkostninger, som nogle af de stikprøveudvalgte producenter har indberettet. Det er derfor et rent tilfælde, at disse to fortjenestetal er identiske.
(69)
Angående spørgsmålet om, hvilke data der skal anvendes for at beregne målfortjenesten, bør det bemærkes, at fortjenesteniveauet ved stikprøveundersøgelser er en af mikroindikatorerne i skadesanalysen. Følgelig anses det beregnede tal for stikprøven for repræsentativt for EU-erhvervsgrenen som helhed. I en undersøgelse, hvor der anvendes stikprøver, er den målfortjeneste, som anvendes ved beregningen af skadesmargenen, altid baseret på data fra de virksomheder, som indgår i stikprøven.
(70)
Endelig bør det i forbindelse med henvisningen til en anden antidumpingundersøgelse understreges, at resultaterne og konklusionerne fra hver undersøgelse er baseret på de data vedrørende en specifik varedefinition og en specifik periode, som er indsamlet fra samarbejdende virksomheder i hver undersøgelse. Det er derfor umuligt at foretage en direkte sammenligning mellem resultaterne af disse to separate undersøgelser og to forskellige UP.
(71)
Med hensyn til skadestærsklen kan det nævnes, at som følge af korrektionen af en skrivefejl ved beregningen af den foreløbige skadesmargen vedrørende en eksporterende producent blev dennes margen opjusteret. Dette har imidlertid ikke indflydelse på størrelsen af denne virksomheds antidumpingtold, eftersom tolden er baseret på dumpingmargenen.
(72)
Det bør også næves, at der i forbindelse med indrømmelsen af individuel behandling til en anden gruppe kinesiske eksporterende producenter som nævnt i betragtning 32 også blev beregnet en individuel skadesmargen for dem.
(73)
Som følge af de i betragtning 71 nævnte revisioner blev den vejede gennemsnitlige skadesmargen for de samarbejdende eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og restskadesmargenen for ikke-samarbejdende producenter også revideret.
(74)
På grundlag heraf udgør de endelige skadesmargener følgende i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Endelig skadesmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
72,1 %
Restmargen for ikke-samarbejdende producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd.
87,6 %
2. Endelige foranstaltninger
(75)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(76)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumpingmargen
Antidumpingtold
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Restmargen for ikke-samarbejdende producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(78)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(79)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
(80)
Gruppen af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som anmodede om individuel behandling, og som blev indrømmet individuel behandling, gav udtryk for, at den påtænkte at afgive et tilsagn. Gruppen afgav ikke et tilsagn inden for fristen i grundforordningens artikel 8, stk. 2, hvorfor det ikke kunne tages i betragtning.
(81)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(82)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Da glasfiberskiver nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 15) frigives de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told på importen af glasfiberskiver. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, som ikke omfatter glasfiberskiver, og som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510010 og 7019590010), og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Virksomheder anført i bilag I
57,7
B008
Alle andre virksomheder
62,9
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 138/2011 på importen af glasfiberskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives på anmodning herom.
2. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 138/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt, såfremt der er tale om de varer, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives, herunder også de beløb, der ville være blevet stillet som sikkerhed for de varer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 and ex 7019 90 99.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. april 2009 til 30. marts 2010)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen,
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 57,7 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. august 2011.
A TANÁCS 791/2011/EU végrehajtási RENDELETE
(2011. augusztus 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) („alaprendelet”) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság („Bizottság”) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az 138/2011/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára.
(2)
Az eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a „Valmieras stikla šķiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésekre került sor a következő vállalatok telephelyén:
Az exportáló gyártó, amely egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
és a vele kapcsolatban álló kereskedő:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd
Független uniós importőr:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugália
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt is biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(8)
Az érintett termék az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék).
(9)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően elvégzett további elemzés megállapította, hogy az érintett termék a (8) preambulumbekezdésben említett öt KN-kód közül három alá nem sorolható be. Ezért az érintett termék meghatározásából az ex 7019 90 91, az ex 7019 90 99 és az ex 7019 40 00 KN-kódokat el kell hagyni.
(10)
Emlékeztetni kell arra is, hogy az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyik kínai exportáló gyártó felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy az üvegszál korongok is beletartoznak-e a termékmeghatározás körébe. Az uniós gazdasági ágazat véleménye az volt, hogy az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek, és az érintett terméktől eltérő termékjellemzőkkel rendelkeznek. A Bizottság azonban úgy döntött, hogy az érdekelt felektől további információk megszerzésére van szükség mielőtt e kérdésben végső következtetésre jutna.
(11)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat és a Csiszolóanyagok Európai Gyártóinak Szövetsége (a továbbiakban: FEPA) az üvegszálkorong-felhasználók képviseletében bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a gyártási folyamat során számos lépés megtétele szükséges az üvegszál szitaszöveteknek üvegszál korongokká való átalakításához. A korongok formája is eltér az általában (keskeny vagy széles) tekercsben szállított, és rendszerint más végfelhasználásra (köszörűkövek megerősítése) is szánt érintett termékétől. A kínai exportáló gyártó egyetért a fenti érvekkel.
(12)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a mintában szereplő kínai és uniós gyártók egyike sem gyártott vagy értékesített üvegszál korongokat.
(13)
Az egyik uniós üvegszálkorong-gyártó, amely az ideiglenes intézkedések bevezetését követően jelentkezett, amellett érvelt, hogy az üvegszál korongokat ne zárják ki a termékkörből. Állítása szerint az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban nem lejjebb lévő (downstream) termékek, az érintett termék és a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő termék közötti egyértelmű különbséget pedig egy későbbi szakaszban kell meghatározni, amikor a szitaszövet tekercseket bevonattal látják el. A vállalat szerint az építőiparban használt szitaszövet tekercsek más bevonatot kapnak, mint azok a szitaszövet tekercsek, amelyeket később az üvegszál korongok gyártásához használnak fel. Ez utóbbi esetben a tekercseket fenolgyantával vonják be. Más szóval az üvegszál korongok gyártására szánt szitaszövet tekercsek kémiai jellemzői állítólag megegyeznek az üvegszál korongok kémiai jellemzőivel. A vállalat szerint az ilyen szitaszövet tekercsek nem alkalmazhatók az érintett termék fő alkalmazását jelentő megerősítésre az építőiparban. A vállalat ezért azzal érvelt, hogy amennyiben az üvegszál korongokat kizárják a termékkörből, akkor a fenolgyantával bevont szitaszövet tekercseket is ki kell vonni onnan.
(14)
A (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a vállalat csak az ideiglenes intézkedések bevezetését követően jelentkezett, és így nem szolgált ellenőrizhető adatokkal állításainak igazolására. Mivel a vizsgálat a különböző alkalmazott bevonatokról nem nyújtott adatokat, a vállalat állítását nem lehetett értékelni a vizsgálat során nyert adatok fényében. Továbbá a különböző szitaszövet tekercsek alapvető fizikai tulajdonságai a bevonatuktól függetlenül megegyeznek, ezért a fenolgyantával bevont szitaszövet tekercsek nem zárhatók ki a termékkörből. Ezért ezt az állítást elutasították.
(15)
A vizsgálat során összegyűlt adatok, valamint a (10) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártó, az uniós gazdasági ágazat és a FEPA által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra vonatkozó észrevételeikben közölt bizonyítékok alapján elfogadták az üvegszál korongok termékkörből való kizárására irányuló kérelmet. Ennélfogva magállapítható, hogy az üvegszál korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékként nem ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és eltérő a felhasználási módjuk is a szitaszövethez képest, ezért azokat ki kell zárni az érintett termék ideiglenes rendeletben meghatározott definíciójából. Az üvegszál korongok ezért a továbbiakban nem tartoznak az eljárás hatálya alá.
2. Hasonló termék
(16)
A hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(17)
Az ideiglenes rendelet (18)-(32) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság eredetileg két vállalat piacgazdasági elbánásban való részesítését javasolta, de az eljárás későbbi szakaszában e javaslat visszavonásáról döntött, miután a két érintett vállalat piacgazdasági elbánással kapcsolatos státusára vonatkozóan benyújtott állításokat megvizsgálták, és azok igazaknak bizonyultak.
(18)
Az egyik exportáló gyártó, akivel szemben az alaprendelet (18) cikkét alkalmazták, megismételte állításait, amelyeket korábban már felhozott, amikor tájékoztatták a Bizottság piacgazdasági bánásmód elutasítására irányuló szándékáról. Ismét azzal érvelt, hogy a Bizottság a társasági alapszabály és közös vállalkozásról szóló szerződés régi változatát kapta meg, amelyek sosem léptek hatályba, ezért nem is befolyásolhatták a vállalat piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelése során tett megállapításokat.
(19)
Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében foglaltak szerint ezek az érvek nem tudták eloszlatni a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban.
(20)
Azon érvelést illetően, miszerint jelen esetben aránytalan az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása, a Bizottság eseti alapon alkalmazza ezen cikk rendelkezéseit az egyes esetek jellegzetességeinek megfelelően. E cikknek a jelen eljárás során való alkalmazását megfelelőnek vélték az ideiglenes rendelet (26), (27) és (31) preambulumbekezdésében már említettek alapján, mivel a hamisított dokumentumok benyújtása kétségeket vet fel a vállalat által benyújtott valamennyi dokumentummal kapcsolatban.
(21)
A második exportáló gyártó, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, de helyette egyéni elbánásban részesült, vitatta az okot, amely alapján a Bizottság visszavonta döntését. Úgy vélte, hogy nem álltak rendelkezésre olyan kényszerítő erejű bizonyítékok, amelyek az eredeti megállapításokat jelentősen aláásnák és indokolnák a piacgazdasági elbánást biztosító eredeti döntés hatályon kívül helyezését. Azzal érvelt, hogy a pénzügyi kimutatásaikban talált, de az auditjelentésben nem említett pontatlanságok és hiányosságok nincsenek jelentős hatással az elszámolások megbízhatóságára.
(22)
Az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint ezen érvek nem oszlatták el a kételyeket a pénzügyi kimutatásokban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban.
(23)
Az exportáló gyártó továbbá úgy ítéli meg, hogy a vizsgálat eredménye és az esetében megszabott egyéni vámtétel tisztességtelen és aránytalan, mivel a vállalat az eljárás során együttműködést tanúsított és mégis a legmagasabb egyéni vámtételt határozták meg számára, mint a nem együttműködő vállalatok és az alaprendelet 18. cikkének hatálya alá tartozó vállalat esetében. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a vállalat esetében alkalmazott vámot az egyéni elbánásban részesülő vállalatok esetében alkalmazott szokásos módszer eredményeként állapították meg.
(24)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Egyedi vizsgálat
(25)
Az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a mintában nem szereplő kapcsolatban álló vállalatok egyik csoportja az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésével összhangban egyéni elbánást kért és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.
(26)
Az (5) preambulumbekezdés szerint ellenőrző látogatásra került sor a kapcsolatban álló vállalatok csoportjának telephelyén és megállapítást nyert, hogy a vállalatok nem teljesítették az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított 1., 2. és 3. kritériumot.
(27)
Az első kritériumot illetően a két kapcsolatban álló vállalat nem szolgált elegendő bizonyítékkal a cég részvényeseinek a társaság tőkéjében szerzett részesedésére vonatkozóan. A részvényesek az alaptőkéhez való hozzájárulás megfizetése nélkül vették át az eredetileg állami pénzeszközökből létrehozott vállalatokat. Továbbá a társasági alapszabályban lefektetett követelményekkel ellentétben nem tartották meg a részvényesek gyűléseit, ilyen gyűlésekről készült jegyzőkönyvet nem bocsátottak rendelkezésre, ami kételyeket támaszt a tekintetben, hogy az üzleti döntéseket valóban a részvényesek hozták állami beavatkozás nélkül. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a vállalatok nem tudták bizonyítani, hogy jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg üzleti döntéseiket.
(28)
A második kritériumra vonatkozóan a vizsgálat megállapította, hogy a két kapcsolatban álló vállalat számviteli nyilvántartásait nem vetették a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelő pénzügyi ellenőrzés alá, mivel azok számos olyan könyvviteli hiányosságot és hibát tartalmaztak, mint pl. a könyvelt/kifizett adók, és a kifizetendő osztalékok elszámolása során elkövetett folyamatos hibák; az értékcsökkenéssel kapcsolatos hiányosságot is találtak, amelyet az auditjelentés sem említett.
(29)
A harmadik kritériumot illetően az egyik kapcsolatban álló vállalat elmulasztotta a földhasználati jogokra vonatozó megállapodás benyújtását, a pénzügyi kimutatásaiban ilyen tételt nem könyveltek és annak kifizetését igazoló bizonylatot sem nyújtottak be. A második vállalat a vele kapcsolatban lévő vállalattól költségmentesen kapott földhasználati jogot, amelyet nem tüntetett fel a könyvelésében, így ennek értékcsökkenési leírására sem került sor.
(30)
A fentiekre való tekinettel a Bizottság a piacgazdasági elbánás elutasítását javasolta az egyéni elbánást kérelmező vállalatcsoportra nézve.
(31)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban lévő érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszosokkal. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre konkrét okaik vannak. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások nyilvánosságra hozatala után nem érkezett be észrevétel.
3. Egyéni elbánás
(32)
Ideiglenesen megállapították, hogy a mintában szereplő egyik kínai exportáló gyártó vállalatcsoport, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, teljesíti az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt.
(33)
Továbbá az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében megállapítottak alapján, az exportáló gyártó, amely esetében a piacgazdasági elbánást visszavonták, megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges feltételeknek.
(34)
Az uniós gazdasági ágazat megkérdőjelezte azt a döntést, amely értelmében olyan vállalatot részesítenek egyéni elbánásban, amelynek esetében visszavonták a piacgazdasági elbánásról szóló döntést, mert a könyvviteli hiányosságok és az ellentmondások kétségbe vonták a vállalat teljes adatkészletének hitelességét. Megállapították azonban, hogy a számviteli nyilvántartásban talált szabálytalanságok nincsenek hatással a vállalat exportárainak megbízhatóságára. Ezért az uniós gazdasági ágazat állítását a Bizottság elutasította.
(35)
A fentiekre való tekintettel az eredeti következtetés, miszerint a mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő teljesíti az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt, megerősítést nyer. Az ideiglenes rendelet (33)-(36) preambulumbekezdése az egyéni elbánásra vonatkozóan megerősítést nyer.
(36)
Továbbá a két kapcsolatban álló vállalatból álló csoport, amelynek tagjai egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha a vizsgálat alapján nem felelnének meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. A Bizottság megállapította, hogy a két vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott feltételeknek.
(37)
Az uniós ágazat megkérdőjelezte azt a döntést is, hogy a két kapcsolatban álló vállalatból alakult csoportot egyéni elbánásban részesítsék, hangsúlyozva, hogy mivel nyilvánvalóvá vált, hogy e vállalatok adatai nem elég megbízhatók annak megítéléséhez, hogy piacgazdasági feltételek között működnek-e, adataikat ezért nem lehet elégségesnek ítélni az egyéni elbánás megadásához sem. Az uniós ágazat érvelését a Bizottság elvetette, mivel megállapítást nyert, hogy a piacgazdasági elbánás megítéléséhez használt adatokban talált szabálytalanságoknak nincs kihatásuk az egyéni vámtételhez való jog megítélésére, és hogy következésképpen az egyéni elbánás megadható.
4. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(38)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. Ezért megerősítést nyer, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország. Az ideiglenes rendelet (39)-(45) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
b) A rendes érték meghatározása
(39)
Emlékeztetni kell arra, hogy a rendes érték számtani képzéssel való meghatározását találták indokoltabbnak annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségeket. A rendes értéket ezért a kanadai gyártónál felmerülő előállítási költségek, az ehhez hozzászámított értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a belföldi piacon elért nyereség ésszerű összegének felhasználásával számították ki.
(40)
Az egyéni elbánásban részesülő vállalatok vitatták a számtanilag képzett rendes érték kiszámítási módját és egyikük különösen annak terméktípusonkénti képzését kérdőjelezte meg. Megerősítést nyert, hogy a rendes értéket terméktípusonként állapították meg az érintett termék analóg országbeli egyetlen gyártójától kapott adatok alapján. Tekintettel arra, hogy az adatokat bizalmasan kell kezelni, a rendes értéket ártartomány formájában hozták nyilvánosságra.
(41)
Három fél szerint a nyilvánosságra hozott rendes érték szerint nem lehetett ésszerűen értelmezni azokat a tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingkülönbözet meghatározásra került. Mindegyik vállalat további információkat kért a rendes érték meghatározására vonatkozóan, beleértve a minőségi különbségek figyelembevétele érdekében a normál értéken végzett különféle kiigazítások mennyiségét is. Tekintettel azonban az adatokra vonatkozó titoktartási kötelezettségre, megállapították, hogy az összes nyilvánosságra hozható információt a vállalatok rendelkezésére bocsátották.
(42)
Ezért ezt a kérést elutasították. Az ideiglenes rendelet (46)-(49) preambulumbekezdése a rendes érték meghatározására vonatkozóan megerősítést nyer.
c) Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók számára
(43)
Az ideiglenes szakaszban egyéni elbánásban részesült egyik vállalat magyarázatot kért a csomagolási költségek kiszámítására vonatkozóan, mivel úgy vélte, hogy a csomagolással kapcsolatban nyilvánosságra hozott adatok sem a tranzakciók mennyiségével, sem azok értékével nincsenek szoros összefüggésben. Mivel a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában e vállalat semmiféle csomagolási költségről nem tett említést, ezért a csomagolási költség kiszámítása a mintavételben szereplő másik két exportáló gyártótól kapott információ alapján történt.
(44)
Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(45)
A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatala után a piacgazdasági elbánásban részesítendő, kapcsolatban álló vállalatok csoportja arra hivatkozott, hogy az exportárból kiigazítás formájában levont különböző összegek kiszámításakor a jutalékköltségeket nem kellett volna figyelembe venni. Az érvet a Bizottság kedvezően fogadta és az exportárat ennek megfelelően kiigazították, és ennek következtében e csoport dömpingkülönbözetét is felülvizsgálták.
d) Összehasonlítás
(46)
A rendes érték és az exportárak gyártelepi paritáson történő összehasonlítására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51) és (52) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(47)
Az érintett termék egyik uniós importőre üdvözölte az ideiglenes intézkedések bevezetését, mivel azok ismét egy kárt nem okozó szintre állítják majd vissza a behozatali árat. Úgy vélte azonban, hogy a különböző kivetett vámok közötti 10 %-ot meghaladó különbség a piac torzulásához vezethet. Ezért az intézkedések felülvizsgálatát kérte annak érdekében, hogy az egyéni elbánásban részesülő, alacsonyabb egyedi vámtételekre jogosult vállalat ne részesülhessen ennek előnyeiből. Az importőr szerint megnőtt az intézkedések kijátszásának veszélye az alacsonyabb egyedi vámtételekre jogosult exportáló gyártó részéről. További információkkal vagy bizonyítékokkal azonban az importőr nem támasztotta alá ezt az állítást, ezért azt figyelmen kívül hagyták.
(48)
Ezen az alapon a végleges dömpingkülönbözetek a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(49)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (53)-(57) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(50)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár 62,9 %-a, és az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
D. KÁR
1. Az uniós gyártás
(51)
Egyértelművé kell tenni, hogy az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében az „uniós gazdasági ágazat” kifejezés valamennyi uniós gyártóra vonatkozik. Az uniós gyártásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Az uniós fogyasztás
(52)
Amint a (9) preambulumbekezdésben megadott magyarázatból kiderül, az ex 7019 90 91, az ex 7019 90 99 és az ex 7019 40 00 KN-kódokat az érintett termék leírásából törölni kell. E kódok kizárása semmilyen módon nem változtatta meg az uniós fogyasztásra vonatkozó következtetéseket, a behozatalt is beleértve, mivel ezek a panaszban szereplő számadatokon alapultak, amelyeket az együttműködő vállalatok által megadott, valamint az Eurostat által szolgáltatott ellenőrzött számadatok egészítettek ki.
(53)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(63) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3. Az érintett országból származó behozatal
(54)
Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenére, árára és piaci részesedésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64)-(66) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások ezúton megerősítést nyernek.
(55)
Az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67) és (68) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer, beleértve a minőségi szempontú kiigazítást is, megerősítést nyer. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után azonban az egyik kínai exportáló gyártói csoport egyedi vizsgálatban részesülhetett, és a hasonló terméktípusok árainak összehasonlítását ezt követően újraértékelték. Ez az újraértékelés megerősítette, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal 30-35 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak során.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(56)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (69)-(84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(57)
A kárra vonatkozó következtetésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85)-(87) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(58)
A dömpingelt behozatal hatására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (89)-(91) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Egyéb tényezők hatásai
(59)
Az egyéb tényezők hatásaira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92)-(96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(60)
Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)-(99) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(61)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(103) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
2. Az importőrök érdeke
(62)
Az importőrők érdekére vonatkozó észrevételek hiányában megállapítható, hogy érintett termék behozatalára vonatkozó végleges intézkedések bevezetése nem sértené az importőrök érdekeit.
3. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(63)
Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tanúsítottak együttműködést sem a felhasználók, sem a fogyasztói érdekképviseletek. Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően egyetlen felhasználói szövetség nyújtott be észrevételeket. Az észrevételek azonban csak az intézkedések üvegszál korongokra történő bevezetésének lehetséges negatív hatásaival foglalkoztak, amennyiben azokat a termékkörből nem zárják ki. A (15) preambulumbekezdésben leírtak alapján megállapítható, hogy az üvegszál korongokat ki kell zárni a termékkörből. A végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése tehát nem gyakorol negatív hatást az üvegszál korongok felhasználóira.
(64)
A felhasználók és a fogyasztók érdekeire vonatkozó további észrevételek hiányában megállapítást nyert, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése az érintett termék behozatalára nem lenne ellentétes az érdekeikkel.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(65)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó üvegszál szitaszövetek behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetésével szemben.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(66)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a kárkülönbözetének kiszámítására vonatkozóan nem állt rendelkezésére elegendő adat, mert az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti volumenére, értékeire és áraira vonatkozó adatokat nem hozták nyilvánosságra. A vállalat azzal érvelt, hogy ez nem minősülhet bizalmas információnak, mivel a minta négy uniós gyártóból állt. Meg kell jegyezni azonban, hogy a vizsgálati időszakban bizonyos terméktípusokat csak nagyon korlátozott számú uniós gyártó értékesített. Ezért elővigyázatosságból úgy határoztak, hogy az ilyen tranzakciókban szereplő árakat, mennyiségeket és értékeket nem hozzák nyilvánosságra. Nem szükséges továbbá minden egyes terméktípus esetében felfedni a részletes számadatokat annak érdekében, hogy a felek számára lehetővé tegyék a számítási módszer és a számítás eredményének kellő megismerését.
(67)
Ugyanez a kínai exportáló gyártó a kárkülönbözet kiszámításánál alkalmazott nyereségcélt is megkérdőjelezte, különösen azt a tényt, hogy e nyereségcél megegyezett az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti nyereségének súlyozott átlagával. Kétségbe vonta azt is, hogy a nyereségcél meghatározásához a mintában szereplő uniós gyártóktól származó adatokat használták fel az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok helyett. Végül a felhasznált nyereségcél szintjét azzal az értékkel szemben is megkérdőjelezte, amelyet egy másik közelmúltbeli vizsgálatban egy ehhez közeli termékcsoportra vonatkozóan használtak.
(68)
Az ideiglenes rendelet (112) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által 2006-2007-ben elért átlagos nyereséget tükrözi, míg a vizsgálati időszak alatti nyereség súlyozott átlagát a mintában szereplő négy vállalat adatai alapján számították ki. Emellett az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségesség-számítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók beszámoltak. A két nyereségérték egybeesése tehát puszta véletlen.
(69)
Arra vonatkozóan, hogy a nyereségcél meghatározásakor mely adatokat kell felhasználni, megjegyzendő, hogy mintavétel alkalmazásakor a nyereség szintje a kárelemzés egyik mikromutatója. Következésképpen a mintára meghatározott számok reprezentatívnak minősülnek a teljes uniós gazdasági ágazat egészére nézve. Olyan vizsgálat esetén, amikor mintavétel alkalmazására kerül sor, a kárkülönbözet kiszámításakor használt nyereségcélt mindig a mintában szereplő vállalatoktól begyűjtött adatok alapján állapítják meg.
(70)
Végül a másik dömpingellenes vizsgálatban alkalmazott nyereségcélra vonatkozó utalással kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy minden egyes vizsgálat megállapításait és következtetéseit az egyes vizsgálatban együttműködő vállalatoktól gyűjtött adatok alapján fogalmazzák meg egy adott termékleírásra, illetve időszakra vonatkozóan. Ezért lehetetlen közvetlen kapcsolatot megállapítani e két külön vizsgálat megállapításai és a két különböző vizsgálati időszak között.
(71)
A kár megszüntetéséhez szükséges szint kapcsán a kárkülönbözetet felfelé igazították az egyik exportáló gyártóra vonatkozó ideiglenes kárkülönbözet kiszámításánál történt elírás kijavításának eredményeképpen. Ez azonban nem befolyásolja e vállalatra nézve a dömpingellenes vámok szintjét, mivel a vám a dömpingkülönbözeten alapul.
(72)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy mivel egy másik kínai exportáló gyártói csoport - a (32) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint - egyéni elbánásban részesül, ezért a számukra egyéni kárkülönbözetet számítottak ki.
(73)
A (71) preambulumbekezdésben említett kiigazítások következtében felül kellett vizsgálni a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók kárkülönbözetének súlyozott átlagát és az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a fennmaradó kárkülönbözetet is.
(74)
Ennek alapján a végleges kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Végleges kárkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
72,1 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd esetében.
87,6 %
2. Végleges intézkedések
(75)
A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően a vámok mértékét a dömpingkülönbözet szintjén kell megállapítani.
(76)
A javasolt dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömping-különbözet
Dömpingellenes vám
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd and its related company Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd esetében
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - azaz konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem említett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(78)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási, illetve értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(79)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.
(80)
A két kapcsolatban álló vállalatból álló csoport, amely egyedi vizsgálatot kért és végül egyéni elbánást kapott, kifejezte szándékát, hogy kötelezettségvállalást ajánl fel. A csoport azonban az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem küldött ajánlatot, és ezért azt nem lehetett figyelembe venni.
(81)
Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.
3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(82)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel az üvegszál korongokat mostanra kizárták a termékkörből (lásd a (15) preambulumbekezdést), az üvegszál korongok behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód (7019510010 és 7019590010 TARIC-kód) alá tartozó üvegszálakból készült szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, amelyek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok mértéke a következő:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
57,7
B008
Minden más vállalat
62,9
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó üvegszál korongok behozatalára a 138/2011/EU bizottsági rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket kérelemre felszabadítják.
(2) A Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára a 138/2011/EU bizottsági rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni, amennyiben az az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozik. A dömpingellenes vám végleges összegén felül biztosított összegeket el kell engedni, beleértve azokat az összegeket is, amelyeket a jelenleg az ex 7019 40 00, az ex 7019 90 91 és az ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó termékekre biztosítottak volna.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság egy új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2009. április 1-jétől2010. március 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 57,7 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 3-án.