KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 23. marts 2011
om Tysklands statsstøtte C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) til Glunz AG og OSB Deutschland GmbH
(meddelt under nummer K(2011) 1764)
(kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/524/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til ovennævnte bestemmelser (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Tyskland anmeldte ved brev af 11. august 2000, som blev journaliseret den 7. august 2000, at de havde til hensigt at yde investeringsstøtte på 35 % til et integreret center for træforarbejdning i Nettgau (Sachsen-Anhalt), som ville blive etableret af Glunz AG og OSB Deutschland GmbH. Den foreslåede støtte blev registreret under sagsnummer N 517/2000.
(2)
Efter at have modtaget yderligere oplysninger vedtog Kommissionen den 25. juli 2001 en afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en støtteintensitet på 35 % baseret på de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (3) (herefter »multisektorielle rammebestemmelser fra 1998«).
(3)
Ved dom af 1. december 2004 besluttede Retten i sag T-27/02 (4), Kronofrance mod Kommissionen, at annullere ovennævnte kommissionsbeslutning.
(4)
Kommissionen skal derfor træffe en ny afgørelse på grundlag af Tysklands anmeldelse af 7. august 2000.
(5)
Ved brev af 17. december 2004 spurgte Kommissionen Tyskland, om det ønskede at indgive yderligere oplysninger til anmeldelsen af 7. august 2000 som følge af annulleringen af Kommissionens afgørelse, og den sendte en påmindelse den 3. marts 2005. Tyskland svarede ved brev af 23. marts 2005, men indsendte ikke yderligere oplysninger på dette tidspunkt.
(6)
Det bør bemærkes, at Tyskland i februar 2000 ydede støtten på betingelse af, at den ville blive godkendt af Kommissionen. Tyskland begyndte at udbetale støtten efter Kommissionens afgørelse af 25. juli 2001 om ikke at gøre indsigelse.
(7)
Efter Rettens annullering bør afgørelsen af 25. juli 2001 imidlertid betragtes som ikke eksisterende, og Tyskland har således ikke modtaget Kommissionens godkendelse af den foreslåede støtteintensitet (5). Kommissionen har derfor opført sagen på registret for ulovligt udbetalt støtte under sag nr. NN 18/05.
(8)
Ved brev af 20. juli 2005 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), over for den nævnte støtteforanstaltning.
(9)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtteforanstaltning.
(10)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den har sendt disse videre til Tyskland, som fik mulighed for at fremsætte bemærkninger; disse blev modtaget ved brev af 24. oktober 2005 og 24. januar 2006.
(11)
Ved brev af 28. februar 2006 anmodede Tyskland om suspension af den formelle undersøgelsesprocedure, jf. artikel 7, stk. 6, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (7), i lyset af den appel, som Tyskland og Glunz AG har indbragt for EU-Domstolen (forenede sager C-75/05 P og C-80/05 P) mod Rettens dom T-27/02 Kronofrance/Kommissionen.
(12)
Ved brev af 9. marts 2006 accepterede Kommissionen at suspendere proceduren, indtil Domstolen havde afsagt dom i de forenede sager C-75/05 P og C-80/05 P, Forbundsrepublikken Tyskland m.fl. mod Kronofrance SA.
(13)
Domstolen besluttede i sin dom af 11. september 2008 (8) at stadfæste Rettens afgørelse. Derefter blev den formelle undersøgelsesprocedure i sag C 28/05 genoptaget.
(14)
Tyskland indgav supplerende oplysninger, dels ved brev af 4. august 2009, dels efter anmodning om oplysninger fra Kommissionen ved brev af 19. juli 2010.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
2.1. STØTTEFORANSTALTNINGEN
(15)
Instituttet »Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt« besluttede den 29. februar 2000 at yde Glunz AG og OSB Deutschland GmbH investeringsstøtte til etablering af et træforarbejdningscenter i Nettgau (Sachsen-Anhalt). Den samlede støtte beløber sig til 69 797 988 EUR.
(16)
Ifølge anmeldelsen af 4. august 2000 ydes støtten i form af et tilskud på 46 201 868 EUR i medfør af 28. rammeplan for arbejde af almen interesse, forbedring af de regionale virksomhedsstrukturer (»28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe, Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« (9)), som godkendt af Kommissionen. Tilskuddet svarer til 23,17 % brutto af de støtteberettigede udgifter.
(17)
Der gives endvidere en investeringspræmie på 23 596 120 EUR på grundlag af investeringsloven af 1999 (10) (»investitionszulage«), som er godkendt af Kommissionen. Investeringspræmien beløber sig til 11,83 % af de støtteberettigede investeringsudgifter.
(18)
Ifølge Tysklands oplysninger er der allerede udbetalt et beløb på […] EUR (11) på grundlag af »28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe, Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« og et beløb på […] EUR som »Investitionszulage«. Tyskland har således allerede udbetalt […] EUR i støtte til modtagerne (ud af et samlet aftalt beløb på 69 797 988 EUR).
2.2. STØTTEMODTAGERE
(19)
Der er to støttemodtagere.
(20)
Den ene er Glunz AG, Hamm (Nordrhein-Westfalen), som blev grundlagt i 1932, og som dengang beskæftigede sig med træhandel. Siden 1960'erne har virksomheden udelukkende fremstillet og solgt spånplader, MDF (Medium Density Fibreboard), OSB (Oriented Strand Board) og krydsfiner. På tidspunktet for anmeldelsen ejede Tableros de Fibras S.A. (herefter »TAFISA«), som tilhører den portugisiske koncern SONAE-group, 96,03 % af aktierne i Glunz AG.
(21)
Den anden støttemodtager er OSB Deutschland GmbH (herefter »OSBD«), som ejes 100 % af TAFISA, og som dermed er et søsterselskab til Glunz AG, da de begge har TAFISA som moderselskab. OSBD blev oprettet den 16. juli 1999, og begyndte efter afslutning af investeringsprojektet i Nettgau at fremstille og sælge OSB-produkter.
2.3. INVESTERINGSPROJEKTET
(22)
Investeringsprojektet ligger i Nettgau, Sachsen-Anhalt (Tyskland) - et støtteberettiget område i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. I denne region var den tilladte støtteintensitet til nye investeringer på 35 % brutto for så vidt angår store virksomheder på anmeldelsestidspunktet.
(23)
På jord, der ikke hidtil havde været benyttet til industrielle formål, etablerede Glunz AG og OSBD et træforarbejdningscenter bestående af to kombinerede anlæg. Det første anlæg, som ejes af OSBD, fremstiller OSB. Det andet anlæg, som ejes af Glunz AG, fremstiller spånplader. Tyskland anførte, at begge anlægs produktionslinjer er indbyrdes forbundne ved en fælles teknisk infrastruktur. De fremførte endvidere, at både OSB-plader og spånplader forarbejdes yderligere og forædles ved hjælp af samme slibeudstyr, samme overfladebehandlingsudstyr og samme not- og feranlæg. De fremførte desuden, at partikler fra behandlingen af OSB benyttes i det tilstødende spånpladeanlæg. Tyskland anførte også, at en central ledelse ville lede begge anlæg, herunder deres markedsførings-, leverings- og distributionsaktiviteter.
(24)
Tyskland hævdede, at idéen med et integreret træforarbejdningscenter for Glunz og OSBD havde adskillige fordele takket være en bedre udnyttelse af anlægget ved én fælles teknisk infrastruktur, navnlig med hensyn til behandlingen af de fremstillede træplader. Tyskland fremførte, at det gjorde det muligt at udnytte træsortimentet bedst muligt, herunder ved en bedre anvendelse af råmaterialer og intern genanvendelse.
(25)
I anmeldelsen af 7. august 2000 anføres det, at en del af støtten vil blive ydet dels til OSB-anlægget, dels til spånpladeanlægget. Støtten til OSB-anlægget beløber sig til 28,61 mio. EUR til støtteberettigede investeringsudgifter på 81,8 mio. EUR, svarende til en intensitet på 35 % brutto. Støtten til spånplade-anlægget beløber sig til 41,18 mio. EUR til støtteberettigede investeringsudgifter på 117,6 mio. EUR, svarende til en intensitet på 35 % brutto.
(26)
På anmeldelsestidspunktet skønnede Tyskland, at det integrerede træforarbejdningscenter i Nettgau ville skabe 355 faste job. Jobbene var fordelt på de respektive anlæg som følger: Der ville blive skabt 234 job i forbindelse med spånpladeproduktionen og 121 i forbindelse med OSB-produktionen. Tyskland angav, at der ville blive skabt 520 indirekte job i relevante støtteberettigede områder. Blandt dem er 33 indirekte bevarede job. Den nye investering i Nettgau skulle foretages mellem januar 2000 og udgangen af 2002. Produktionen skulle starte i løbet af 2001, og anlægget forventedes at være i fuld drift efter to år.
(27)
Produktionskapaciteten på det nye OSB-anlæg var vurderet til […] m3 i 2002. I 1999 var TAFISA-koncernens kapacitet for OSB-produkter […]m3.
(28)
I 1999 havde Glunz-koncernen en spånpladekapacitet på […]m3. Ifølge Tyskland ville den samlede produktionskapacitet ved hjælp af det nye anlæg i Nettgau med et areal på […] m2 nå op på […]m3.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(29)
Den højest tilladte støtteintensitet ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 fastlægges på grundlag af en beregning, hvor der anvendes en række vurderingskriterier, navnlig en faktor, som angiver konkurrencesituationen i den pågældende sektor (»faktor T«), for hvilken der er fire niveauer: 0,25, 0,5, 0,75 og 1. Den kan kun sættes til 1, hvis sektoren (defineret på det laveste NACE-niveau) ikke står over for overkapacitet (overkapacitetstest), og/eller hvis det relevante marked (afgrænset som det påtænkte produkt og dets substitutionsprodukter) ikke er relativt vigende (vigende markedstest).
(30)
I sin afgørelse om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF var Kommissionen i tvivl om afgrænsningen af det relevante marked, som OSB tilhører, og den kunne derfor ikke fastslå, om markedet er vigende eller ej ved fastlæggelsen af konkurrencefaktor »T«.
IV. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(31)
Kommissionen modtog den 22. november 2005 fælles bemærkninger (12) fra konkurrenter, der tilhører KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG og Kronofrance S.A.).
(32)
KronoGroup-virksomhederne talte i deres bemærkninger for en markedsafgrænsning, der omfatter OSB og krydsfiner af nåletræsved. Krydsfiner af løvtræsved er betydeligt dyrere og benyttes primært på områder (møbler og dekoration), hvor OSB og krydsfiner af nåletræsved ikke eller næsten ikke anvendes. De henviste til en undersøgelse, der er foretaget af Jaakko Pöyry (13), og til en offentliggørelse fra Finnish Forest Research Institute, som understøtter denne påstand.
(33)
KronoGroup rejste flere spørgsmål, som kan opsummeres således:
(34)
KronoGroup hævder, at Kommissionen ved beregningen af, om markedet var vigende, burde anvende data for perioden frem til 1999, da sådanne data allerede var tilgængelige på det tidspunkt, hvor den traf den oprindelige afgørelse om godkendelse (juli 2001), som senere blev annulleret af Retten. Den hævdede også, at der i perioden fra 1995-1999 var en negativ gennemsnitsvækstrate på - 4,626 % for spånplader. I bemærkningerne anerkendes det imidlertid, at der for spånplader i perioden 1994-1999 var en positiv vækstrate på 0,45 % (selv om den var lavere end væksten for EØS' fremstillingsindustri samlet set).
(35)
KronoGroup hævder også, at Kommissionen frem for at beregne en fælles støtteintensitet for hele projektet, burde vurdere støtten til OSB-anlægget og støtten til spånpladeanlægget hver for sig, idet de to investeringer, de to produktionslinjer og de to produktmarkeder tydeligvis kan adskilles. Dette ville medføre en særskilt beregning for alle vurderingskriterier for de to anlæg.
(36)
KronoGroup påstår endvidere, at Glunz sideløbende med investeringerne i Nettgau lukkede sit spånpladeanlæg i Sassenburg (som ligger ca. 30 km derfra, men i en anden delstat, dvs. Niedersachsen (14)). Der citeres avisartikler, hvoraf det fremgår, at hele arbejdsstyrken fra anlægget i Sassenburg blev overtaget af det nye anlæg i Nettgau. Dette er ifølge KronoGroup i strid med målet med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 om at skabe job i den pågældende region for de mennesker, der bor i regionen, og disse job bør ikke tages i betragtning ved fastlæggelsen af kapitalintensitetsfaktoren og regionalvirkningsindikatoren, som defineret i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 (som begge bygger på det antal job, investeringen skaber).
(37)
Endelig hævdede KronoGroup også, at Kommissionen burde have påbudt Tyskland foreløbigt at kræve støtten tilbagebetalt, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (påbud om tilbagebetaling af ulovlig støtte), idet Glunz og OSBD opnåede væsentlige konkurrencefordele på grund af den delvis udbetalte støtte.
V. KOMMENTARER FRA TYSKLAND
(38)
Tysklands kommentarer kan sammenfattes som følger:
5.1. KOMMENTARER TIL AFGRÆSNINGEN AF DET RELEVANTE MARKED FOR OSB
(39)
Tyskland mener, at det relevante marked for OSB består af OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning. Dette marked er ikke vigende.
(40)
Slutanvendelserne, hvori OSB erstatter krydsfiner, svarer til hovedområderne for anvendelse af krydsfiner af nåletræsved. På de områder, hvor krydsfiner af løvtræsved primært anvendes (møbler, industri, byggeindustri og udrustning af transportmidler), kan OSB imidlertid ikke anvendes på grund af dets tekniske karakteristika. Det ville derfor ikke være i tråd med de faktiske betingelser på de pågældende markeder at inkludere OSB i det samlede marked for krydsfiner af løvtræsved og nåletræsved. Dette bekræftes i en ekspertudtalelse af 21. oktober 2005, som blev udarbejdet af Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry skønner, at substitutionspotentialet for OSB i ovennævnte anvendelser er følgende: emballering 40-60 %, indhegning 70-80 %, tagdækning 70-90 %, gulvbelægning 50-80 %, vægbeklædning 70-90 %.
(42)
I møbelindustrien er OSB ikke egnet til synlige anvendelser grundet dets overfladekarakteristika. OSB-overfladen er ikke pæn, da den fremstilles af aflange træspåner, hvilket gør den ru og ujævn. OSB kan derfor ikke undergå dekorativ overfladebehandling. OSB er kun egnet til møbeldele, der ikke er synlige (f.eks. den bærende struktur i polstrede møbler). Prismæssigt kan OSB dog ikke konkurrere med de langt billigere spånpladetyper, som generelt anvendes til de ikke-synlige dele af møbler.
(43)
I byggeindustrien (formwork) er det afgørende, at de forskalningsmaterialer, der anvendes til betonstøbning, har en glat overflade. På grund af de ujævnheder, der forårsages under fremstillingsprocessen, skal OSB have en speciel overfladebehandling til synlig beton for at sikre, at den synlige del af betonen har en jævn overflade. Denne ekstra behandling er dyr og øger prisen på slutproduktet. Sammenlignet med krydsfiner er OSB kun konkurrencedygtigt, hvis den kan genanvendes som struktur flere gange. Af praktiske årsager er dette dog ikke nødvendigvis tilfældet. Eftersom pladerne bruges meget på byggepladser, kan overfladen blive beskadiget. Hvis der opstår revner, er der risiko for, at OSB-pladerne slår sig på grund af vand eller fugt, eller at de på anden måde kommer ud af facon. Derfor er det ikke nødvendigvis muligt at bruge dyrt fremstillet OSB gentagne gange. Kanterne på OSB kan derudover blive ustabile og modtagelige for fugt. Betonforskalningsmaterialer skal desuden have høj træk- og bøjningsstyrke. På dette punkt opfylder OSB ikke industriens krav til forskalningsmaterialer. Krydsfiner af nåletræsved derimod er i betragtning af den forholdsvis lave pris og meget jævne overflade meget egnet til dette formål, hvilket fremgår af den mængde, der benyttes af byggeindustrien.
(44)
På transportmiddelområdet er det også vigtigt, at overfladen er jævn, da de ofte skal overfladebehandles. Overfladebehandling af OSB er ofte ikke praktisk muligt af mange årsager. Selv hvis OSB overfladebehandles, f.eks. med melaminpapir, er der risiko for, at overfladen krakelerer på grund af OSB'ens ujævne overflade. Når en gaffeltruck lastes, vil der være stort pres på bestemte punkter af overfladen. Hvis der er fugtige eller våde omgivelser, er der i sådanne tilfælde fare for, at vand vil sive ind i pladen og gøre den deform eller skæv. En stabil overfaldebehandling kan kun garanteres ved en kostbar ekstra behandling. I modsætning til krydsfiner af løvtræsved, som er forholdsvis resistent over for ridser, tryk osv. på grund af overfladens hårdhed, er overfladen på OSB heller ikke tilstrækkelig modstandsdygtig til at kunne klare belastningen og trykket på transportområdet.
(45)
Vurderingen af muligheden for at erstatte OSB med krydsfiner af nåletræsved på den ene side og krydsfiner af løvtræsved på den anden side bygger i vidt omfang på OSB's tekniske egenskaber og anvendelsesmuligheder og på prisforskellen i forhold til krydsfiner af løvtræsved. Hvor krydsfiner af løvtræsved er bedre end krydsfiner af nåletræsved og OSB i alle tekniske henseender, betyder prisforskellen mellem krydsfiner af løvtræsved på den ene side og OSB og krydsfiner af nåletræsved på den anden side, at krydsfiner af løvtræsved ikke er konkurrencedygtig på de anvendelsesområder, hvor OSB og krydsfiner af nåletræsved dominerer. Det ville derfor være forkert at gå ud fra, at OSB kan erstatte alle typer krydsfiner, herunder krydsfiner af løvtræsved.
(46)
Der er en stor overlapning mellem markedet for OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning på den ene side og mellem markedet for OSB og krydsfiner af nåletræsved på den anden side. Der er kun forskel på markedsafgrænsningen med hensyn til byggeindustrien (formwork). OSB er uegnet til dette formål, hvorimod krydsfiner af nåletræsved er usædvanligt velegnet og hyppigt anvendt. Hovedbudskabet i de fælles bemærkninger er derfor, at markedet for OSB ikke bør omfatte krydsfiner af løvtræsved.
5.2. KOMMENTARER TIL UDVIKLINGEN AF MARKEDET FOR SPÅNPLADER
(47)
Tyskland mener, at konkurrencefaktoren også bør sættes til 1 for spånplademarkedet, som ikke bør anses for vigende, da der er en stærk stigende tendens, jf. punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
(48)
Som underbygning af denne påstand indsendte Tyskland en undersøgelse foretaget af professor Stefan Collignon (Harvard University, the Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), hvoraf det fremgik, at den langsigtede vækst på markedet for spånplader mellem 1972 og 2003 var 36 % hurtigere end for fremstillingsindustrien som helhed. Tyskland er af den opfattelse, at ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 betyder denne langsigtede stærkt stigende tendens, at markedet for spånplader ikke kan siges at være vigende.
5.3. KOMMENTARER TIL FASTSÆTTELSEN AF STØTTEINTENSITET FOR DE FORSKELLIGE DELE AF PROJEKTET
(49)
Skulle Kommissionen ikke desto mindre fastholde, at konkurrencefaktoren »T« er 0,75 for spånplademarkedet og 1 for OSB, mener Tyskland, at den fælles støtteintensitet bør fastsættes for det samlede projekt i Nettgau på grundlag af dækningsbidraget for de to produktionslinjer, dvs. for OSB- og spånpladeproduktionen.
(50)
Dækningsbidraget er det beløb, som salget af et produkt bidrager med til dækning af en virksomheds faste omkostninger og overskud. Det beregnes som forskellen mellem salgspris og variable omkostninger, der direkte kan henføres til det pågældende produkt.
(51)
Ved at bruge dækningsbidraget som reference vil støtteintensiteten blive tildelt de enkelte dele af investeringsprojektet i Nettgau i overensstemmelse med det faktiske bidrag, som produkterne OSB og spånplader yder til driftsresultatet.
5.4. KOMMENTARER TIL KRONOGROUPS ØVRIGE BEMÆRKNINGER
(52)
Tyskland mener, at vurderingen af støtten bør bygge på forhold, der var kendt den 7. august 2000, dvs. på anmeldelsestidspunktet.
(53)
Ifølge Tyskland skyldes dette fortolkningen af de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998. Tyskland henviser i den forbindelse til punkt 3.1 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, hvori det hedder, at den maksimale støtteintensitet fastslås på grundlag af det regionalstøtteloft, som gælder på anmeldelsestidspunktet. Ifølge punkt 3.6 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 beregnes markedsandelen forud for anmodningen om støtte. Af bilaget til de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 i afsnittet »efterfølgende kontrol« fremgår det, at Kommissionen kan efterprøve de oplysninger, der er givet i forbindelse med anmeldelsen.
(54)
Tyskland hævder endvidere, at der på anmeldelsestidspunktet ikke forelå forbrugsdata for 1999. For at fastslå den gennemsnitlige årlige vækstrate for forbruget over fem år, som påkrævet i punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, er det under alle omstændigheder nødvendigt at have forbrugsdata for en periode på seks år og ikke kun for fem år, som KronoGroup foreslår. Det skyldes, at vækstraten for et givent år beregnes ved at sammenligne forbruget i to på hinanden følgende år.
(55)
Med hensyn til den påståede overflytning af job bekræfter Tyskland, at anlægget i Sassenburg blev lukket. Tyskland forklarede i den forbindelse, at anlægget i Sassenburg var Glunz' ældste spånpladeanlæg og havde betydelige tab. Det havde derfor ingen chance for at overleve og måtte lukkes uafhængigt af investeringen i Nettgau. De […] ansatte, der tidligere havde været beskæftiget i Sassenburg, blev overført til Nettgau (hvor de udgør […] % af arbejdsstyrken).
(56)
Tyskland tilføjer til KronoGroups bemærkninger, at der ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 under alle omstændigheder kun er krav om, at de nye job skabes i den pågældende region, men ikke at de skal besættes af mennesker fra regionen. Hovedformålet er at skabe udvikling i den region, der modtager støtte.
(57)
Tyskland anfører, at nogle af maskinerne også blev overført fra Sassenburg til Nettgau; disse er dog trukket fra projektets støtteberettigede omkostninger og har ikke modtaget nogen støtte. Med en bogført værdi på ca. […] EUR udgør de under alle omstændigheder en meget lille del af det samlede investeringsprojekt.
VI. VURDERING AF STØTTEN
(58)
Den følgende vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 7. august 2000. Da der er gået nogen tid mellem den oprindelige anmeldelse og den aktuelle afgørelse, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig forudset. Dette bør Kommissionen dog ikke tage i betragtning i sin vurdering. Generelt skal Kommissionen træffe en beslutning, før investeringen foretages, på grundlag af skøn over fremtidsudsigterne og markedstal. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis udviklede sig anderledes. Selv om Kommissionen i det foreliggende tilfælde skal træffe en beslutning mere end ti år efter den oprindelige anmeldelse, skal den alligevel basere sin vurdering på de forhold, der gjorde sig gældende på anmeldelsestidspunktet og ikke på senere oplysninger.
6.1. FOREKOMST AF STØTTE I MEDFØR AF ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF
(59)
Den omhandlede foranstaltning vedrører støtte, som blev ydet af en medlemsstat ved hjælp af statsmidler i medfør af artikel 107, stk. 1, i TEUF (jf. punkt 2.1 i denne afgørelse). Støtten giver Glunz og OSBD en fordel, da de ellers ville skulle have afholdt alle investeringsomkostningerne selv. Da en betydelig mængde af de berørte træplader transporteres på tværs af internationale grænser, findes der en international handel i den pågældende træindustri. Finansielle fordele, der indrømmes de to omhandlede virksomheder, kan derfor fordreje konkurrencen på en måde, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen finder derfor, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til Glunz AG og OSBD, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF.
6.2. ANMELDELSESKRAVET
(60)
Ifølge artikel 108, stk. 3, i TEUF, skal medlemsstater meddele støtteforanstaltninger, før de gennemføres. Den foreslåede støtte skal ydes i forbindelse med to regionale ordninger, som Kommissionen allerede har godkendt.
(61)
Ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 er støtteintensiteten for store investeringsprojekter udelukket fra anvendelsen af de godkendte ordninger, hvis støtten til det relevante investeringsprojekt overstiger visse lofter.
(62)
Den planlagte støtte beløber sig til i alt 69 797 988 EUR. Hvis støtten betragtes som ét investeringsprojekt er anmeldelseskravet i punkt 2.1, ii), i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 opfyldt, da den samlede støtte er på mindst 50 mio. EUR.
(63)
Som anført i punkt 2.3 i denne afgørelse har Tyskland i sin anmeldelse argumenteret stærk for, at støtteforanstaltningen vedrører ét investeringsprojekt.
(64)
Ifølge punkt 7.2, andet afsnit, i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 må et projekt ikke opdeles kunstigt i delprojekter for at slippe for anmeldelsespligten. Dette kommer dog ikke på tale i det foreliggende tilfælde. Selv om investeringen blev anset for at vedrøre to adskilte investeringsprojekter ville anmeldelseskravet stadig være opfyldt for investeringerne i Glunz-anlægget og OSBD-anlægget.
(65)
Kommissionens konklusion er derfor, at støtten skal anmeldes og vurderes i overensstemmelse med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
6.3. DE TRE VURDERINGSKRITERIER I DE MULTISEKTORIELLE RAMMEBESTEMMELSER FRA 1998
(66)
Ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen med henblik på at fastslå den tilladte maksimale støtteintensitet for et forslag om at yde støtte beregne, hvilken maksimal støtteintensitet (regionalstøtteloft) en virksomhed kan opnå i det pågældende støtteberettigede område inden for den godkendte regionalstøtteordning, der gælder på anmeldelsestidspunktet.
(67)
På anmeldelsestidspunktet den 7. august 2000 fandt regionalstøttekortet for 2000-2006 anvendelse (16). Nettgau i Sachsen-Anhalt er en region, der falder ind under artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF med et regionalstøtteloft på 35 % BSÆ på anmeldelsestidspunktet. Kommissionen bemærker, at den foreslåede støtteintensitet på 35 % brutto svarer til det gældende regionalstøtteloft.
(68)
Ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen dernæst vurdere tre bestemte justeringsfaktorer, der skal anvendes på procenttallet 35 %, for at nå frem til den tilladte maksimale støtteintensitet for det pågældende projekt, nemlig konkurrencefaktoren (T), kapitalintensitetsfaktoren (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).
(69)
Der gøres opmærksom på, at Kommissionen ifølge KronoGroup bør vurdere støtten til OSB-anlægget og støtten til spånpladeanlægget hver for sig frem for at beregne en fælles støtteintensitet for hele projektet, idet de to investeringer og de to produktmarkeder tydeligvis kan adskilles.
(70)
Kommissionen bemærker i den forbindelse, at punkt 7.2 i de multisektorielle rammebestemmelser definerer et »investeringsprojekt« som en investering i anlægsaktiver ved oprettelsen af et nyt anlæg, udvidelse af et eksisterende anlæg eller gennemførelse af aktiviteter, der indebærer en gennemgribende ændring i produktet eller produktionsprocessen i et eksisterende anlæg.
(71)
Tyskland har givet nærmere oplysninger om de forbindelser, der er mellem de to anlæg, der er anlagt på samme sted af to søsterselskaber i samme koncern. Begge anlægs produktionslinjer er indbyrdes forbundne ved en fælles teknisk infrastruktur. Både OSB-plader og spånplader forarbejdes yderligere og forædles ved hjælp af samme slibeudstyr, samme overfladebehandlingsudstyr og samme not- og feranlæg. Partikler fra behandlingen af OSB benyttes desuden i det tilstødende spånpladeanlæg. En central forvaltning leder endvidere begge anlæg, herunder deres markedsførings-, leverings- og distributionsaktiviteter.
(72)
I lyset af de tætte tekniske, driftsmæssige og administrative forbindelser, der er mellem de to anlæg, som ligger samme sted, mener Kommissionen, at investeringerne i OSB- og spånpladeanlægget udgør ét investeringsprojekt, dvs. en indledende investering i oprettelsen af et nyt anlæg. Den tilladte maksimale støtteintensitet vil derfor blive beregnet for dette samlede investeringsprojekt.
6.3.1. KONKURRENCEFAKTOREN (T)
6.3.1.1. Gældende regler
(73)
Ifølge punkt 3.2 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 indebærer godkendelsen af støtte til virksomheder inden for sektorer, der er præget af strukturbestemt overkapacitet, en særlig stor risiko for konkurrencefordrejning. Enhver udvidelse af kapaciteten, der ikke opvejes af kapacitetsnedskæring andre steder, vil forværre problemet med strukturbestemt overkapacitet. Kommissionen bemærker, at det anmeldte projekt vil skabe ny kapacitet på det europæiske marked. Konkurrencefaktoren indebærer derfor en analyse af, om det påtænkte projekt gennemføres inden for en sektor/delsektor, der er præget af strukturbestemt overkapacitet.
(74)
Ifølge punkt 3.3 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen, når der foreligger tilstrækkelige data om kapacitetsudnyttelsesgraden, kun fastlægge konkurrencefaktoren ud fra, om der er strukturel/alvorlig overkapacitet i den pågældende sektor/delsektor.
(75)
Ifølge punkt 3.4 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen kun undersøge, om investeringen finder sted på et vigende marked, hvis der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen. Ifølge Rettens dom af 1. december 2004 (T-27/02, Kronofrance SA/Kommissionen) skal punkt 3.4 og 3.10 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 fortolkes således, at Kommissionen for det tilfælde, at oplysningerne om kapacitetsudnyttelsen i den pågældende sektor ikke gør det muligt for den at konkludere positivt, at der er tale om strukturbestemt overkapacitet, skal undersøge, om det pågældende marked er vigende. Domstolen fastholdt i de forenede sager C-75/05 P og C-80/05 P, Forbundsrepublikken Tyskland m.fl. mod Kronofrance SA, Rettens dom.
(76)
Kommissionen vil derfor først undersøge, om der foreligger tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen og vil, såfremt oplysningerne om kapacitetsudnyttelsen ikke er tilstrækkelige, eller såfremt de viser, at der ikke er overkapacitet, undersøge, om markedet er vigende på grundlag af oplysninger om forbruget. Ifølge punkt 3.6 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen derefter undersøge, om modtagerne af støtten forud for anmodningen om støtten allerede havde en markedsandel på 40 %.
(77)
Markedsoplysningerne om kapacitetsudnyttelsen skal afgrænses efter den lavest mulige inddeling i NACE-klassifikationen. For at fastslå, om markedet er vigende, og om loftet for markedsandelen er overskredet, skal Kommissionen også afgrænse det relevante marked for de produkter, der er berørt af investeringsprojektet.
6.3.1.2. De pågældende produkter
(78)
Investeringsprojektet vedrør fremstillingen af OSB (Oriented Strand Board) og spånplader.
(79)
Spånplader er træpaneler fremstillet af spåner fra rundtømmer og/eller genbrug af høvlspåner, som limes sammen af et organisk bindemiddel. De anvendes primært i møbelindustrien og til indretning af huse.
(80)
OSB er træpaneler af træfibre i tre lag. Råmaterialet i OSB er nåletræ. OSB anvendes primært til præfabrikation i byggeindustrien, i emballageindustrien og til renovering af gamle bygninger. OSB blev opfundet i 1950'erne i Nordamerika. I løbet af 1980'erne og 1990'erne blev det meget udbredt i træplademarkedet og anvendes i stedet for det dyrere krydsfiner (af nåletræsved).
6.3.1.3. Det relevante marked
(81)
Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter. Det relevante geografiske marked omfatter normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS.
(82)
Som nævnt ovenfor vedrører projektet fremstilling af OSB og spånplader. Ifølge Tyskland tillader produktionsanlæggene ikke at fremstille forskellige produkter, men kun varianter af samme produkt, dvs. med en forskellig overfladekvalitet. Tyskland hævder derfor, at ud fra et fremstillingssynspunkt bør substitution på fremstillingssiden gennem produktionsanlæggets fleksibilitet udelukkes.
(83)
På efterspørgselssiden er spånplader og OSB i en vis grad substituerbare, nemlig til præfabrikation i byggeindustrien. Substitutionen mellem spånplader og OSB vedrører dog under 10 % af markedsvolumen og må derfor siges at være begrænset (17). Denne begrænsede substitution synes at skyldes forskellen i slutanvendelserne og den betydelige prisforskel (285 EUR pr. m3 for OSB i forhold til 117 EUR pr. m3 for spånplader). Det er Kommissionens opfattelse, at dette er for lidt til at berettige, at OSB og spånplader kan siges at tilhøre samme produktmarked.
(84)
Kommissionen mente i sin beslutning om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF, at spånplader udgjorde et særskilt produktmarked. Da der ikke sættes spørgsmålstegn ved denne antagelse, konkluderer Kommissionen, at med henblik på denne vurdering udgør spånplader i sig selv et relevant produktmarked.
(85)
Med hensyn til OSB var det anført i beslutningen om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF, at der i et vist omfang ser ud til at være substitution i EØS mellem OSB og (visse for form) krydsfiner.
(86)
Krydsfiner er et alsidigt træpolymerprodukt. Det består hovedsageligt af et ulige antal tynde trælag, der kaldes finerlag, som limes sammes af et syntetisk eller organisk bindemiddel. Krydsfiner fremstilles af nåletræsved og løvtræsved. Som navnet siger er den ene slags krydsfiner fremstillet af nåletræsved som f.eks. ædelgran, rødgran og fyr, som oftest er stedsegrønne (udtrykket siger ikke noget om træets hårdhed), mens den anden slags krydsfiner fremstilles af træer med brede blade, der bærer frugter eller nødder og oftest taber bladene om vinteren.
(87)
Da der hersker tvivl om, i hvilken grad OSB og forskellige slags krydsfiner er substitutionsprodukter, opfordrede Kommissionen interesserede parter i at fremsætte bemærkninger til det relevante marked for OSB.
(88)
De bemærkninger, som Kommissionen modtog fra Tyskland og en af støttemodtagernes største konkurrenter, nemlig KronoGroup, peger på det samme relevante marked, som omfatter OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning. Det er kun i disse slutanvendelser, at der er et substitutionspotentiale på mere end 50 % mellem OSB og krydsfiner. På grund af forskellige materialeegenskaber er substitutionspotentialet i transportmidler (styrke/vægt) og i møbelindustrien (visuelle aspekt) meget begrænset (under 20 %). Disse påstande og graden af substitution i de forskellige slutanvendelser blev underbygget af flere undersøgelser foretaget af Jaakko Pöyry (18).
(89)
Ovennævnte slutanvendelser er næsten de samme som slutanvendelserne for krydsfiner af nåletræsved (den eneste forskel er, at krydsfiner af nåletræsved også i vidt omfang anvendes til et andet formål, nemlig i byggeindustrien, hvortil OSB ikke er egnet). På den anden side erstatter OSB og krydsfiner af løvtræsved ikke hinanden i et sådant omfang, at de kan siges at tilhøre samme marked.
(90)
Kommissionen definerer derfor det relevante marked for OSB, som OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning, hvilket i vid udstrækning svarer til markedet for OSB og krydsfiner af nåletræsved.
(91)
Selv om der transporteres en stor mængde træplader på tværs af internationale grænser, er pladerne et stort og tungt produkt. Derfor er det generelt for dyrt at transportere det over store afstande, og transportradiussen begrænses til ca. 800 km. De forskellige forsyningsområder kan beskrives som en række overlappende cirkler, som hver især har produktionsanlægget i midten. Da de enkelte produktionsanlæg ligger spredt, og de naturlige forsyningsområder overlapper hinanden i forskellig grad, således at virkningerne kan forplante sig fra en cirkel til en anden, er det hensigtsmæssigt at definere EØS som det relevante geografiske marked for begge produkter (19).
6.3.1.4. Oplysninger om kapacitetsudnyttelsen
(92)
Ifølge punkt 7.7 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 er der tale om strukturbestemt overkapacitet, når kapacitetsudnyttelsesgraden inden for den relevante (del)sektor i gennemsnit for de seneste fem år er mere end 2 procentpoint lavere end inden for fremstillingsvirksomhed som helhed. Den strukturbestemte overkapacitet betegnes som alvorlig, når forskellen i forhold til gennemsnittet inden for fremstillingsvirksomhed er over 5 procentpoint.
(93)
Ifølge fodnote 13 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal markedsoplysningerne om kapacitetsudnyttelsen afgrænses efter den lavest mulige inddeling i NACE-klassifikationen. Kommissionen mener, at fremstillingen af spånplader og OSB hos henholdsvis Glunz og OSBD svarer godt til de samlede NACE 20.20 produkter (fremstilling af finerplader, fremstilling af krydsfiner, møbelplader, spånplader, fiberplader og andre plader), da produktionen af spånplader, krydsfiner og OSB tegner sig for 81 % af den samlede produktion af træplader i Europa (20). Kommissionen mener derfor, at den kan lægge klasse 20.20 i NACE til grund for sin vurdering af kapacitetsudnyttelsen.
(94)
Tyskland har indgivet tal over den gennemsnitlige årlige kapacitetudnyttelsesgrad fra 1994-1998 (hvilket er de fem år, der forelå tal for på anmeldelsestidspunktet) i EØS for klasse 20.20 i NACE svarende til fremstilling af træplader. Disse oplysninger, som stammer fra en undersøgelse foretaget af en uafhængig ekspert (21), opfylder kravene i punkt 7.7 i de multisektorielle rammebestemmelser, idet de svarer til sektoren på det laveste trin i NACE-klassifikationen.
(95)
Eksperten har defineret grundlaget for den årlige kapacitetsberegning som produktionslinjens daglige (23 timer) kapacitet i 300 dage om året. Grundlaget for den årlige kapacitetsberegning er beregnet på grundlag af oplysninger fra industrien og fra databanken »Wood-Based Panel Mill Databank«, som omfatter kapacitetsoplysninger for de enkelte fabrikker og presseanlæg. I kapacitetstallet (23 timer i 300 dage) tages højde for variationen i maskintyper/maskinalder og i fabrikskonfigurationerne.
(96)
Undersøgelsen konkluderede, at den gennemsnitlige årlige kapacitetudnyttelsesgrad fra 1994-1998 (som er de år, der forelå oplysninger for på anmeldelsestidspunktet) i EØS er på 88,8 % for spånplader, 80,4 % for OSB, 88,8 % for spånplader og OSB tilsammen og 85 % for træplader i alt (NACE 20.20).
(97)
Udnyttelsesgraden i træpladeindustrien (NACE 20.20) i EØS er beskrevet nærmere i følgende tabel:
1994
1995
1996
1997
1998
Samlet produktion, 1 000 m3
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Samlet kapacitet, 1 000 m3
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Udnyttelsesgrad
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Kommissionen har også taget en anden undersøgelse (22) i betragtning, som blev foretaget på dens vegne. I den anden undersøgelse var grundlaget en daglig kapacitet (22 timer) i 345 dage om året, hvilket gav et gennemsnit på 81,8 % for årene 1995-1997. Undersøgelsen gav dog ingen oplysninger for de øvrige år i perioden 1994-1998 og er tilsyneladende kun baseret på den gennemsnitlige årlige kapacitet i moderne anlæg.
(99)
Ifølge punkt 3.1 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 vil Kommissionen, hvor den finder det hensigtsmæssigt, anvende uafhængige eksterne oplysninger til vurdering af de sandsynlige virkninger for konkurrenceforholdene på det relevante marked; hvor det er vanskeligt at indhente sådanne oplysninger, vil Kommissionen udelukkende støtte sig til medlemsstaternes oplysninger. I det foreliggende tilfælde finder Kommissionen, at Tysklands undersøgelse er tilstrækkelig pålidelig. Under alle omstændigheder ville den anden undersøgelse give et lignende resultat, selv om den ikke giver fyldestgørende oplysninger.
(100)
I perioden 1994-1998 var den gennemsnitlige årlige udnyttelsesgrad for EU's fremstillingsindustri som helhed 81,72 %.
(101)
I betragtning af ovenstående er Kommissionens konklusion, at investeringsprojektet vil medføre en kapacitetsudvidelse i en sektor, hvor der ikke er overkapacitet. Ifølge Rettens dom skal Kommissionen imidlertid, hvis den når til den positive konklusion, at der ikke er strukturbestemt overkapacitet, undersøge, om markedet er vigende.
6.3.1.5. Oplysninger om forbrug
(102)
Ifølge punkt 3.4 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen for at fastslå, om det relevante marked er vigende, sammenligne udviklingen i forbruget af de pågældende produkter (dvs. produktion plus import minus eksport) med fremstillingsindustriens vækstrate i EØS som helhed.
(103)
Ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 vil markedet for de berørte produkter anses for vigende, hvis den gennemsnitlige årlige vækstrate i forbruget af produkterne i de sidste fem år har ligget langt (mere end 10 %) under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærkt stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produkterne. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.
(104)
Den årlige gennemsnitlige vækstrate for fremstillingsindustrien i EØS som helhed i årene 1993-1998 (23) var 5,8 %.
(105)
En undersøgelse, som er foretaget af en uafhængig ekspert (24), med oplysninger om værdien af forbruget af spånplader i mia. EUR, viser følgende resultater for årene 1993-1998 (hvilket er de seks år, som der forelå oplysninger for på anmeldelsestidspunktet). Oplysningerne er som følger:
(mia. EUR)
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Vækst pr. år
Spånplader
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Kommissionen bemærker, at forskellen mellem 5,78 % og 4,15 % er mere end 10 %. Resultatet ville blive det samme, hvis man, som KronoGroup efterspørger, tager oplysninger frem til 1999 (dvs. perioden 1994-1999) i betragtning.
(107)
Tyskland henviser i sine bemærkninger til punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, ifølge hvilket markedet ikke betragtes som relativt vigende (på trods af, at den årlige vækstrate ligger under den, der gælder for fremstillingsindustrien i EØS som helhed), hvis der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Tyskland underbygger dette med en undersøgelse, som viser, at forbruget af spånplader i 1973-2003 steg 36 % hurtigere end værditilvæksten i fremstillingsindustrien.
(108)
Kommissionen mener ikke, at denne påstand er tilstrækkelig til at bevise, at der findes en stærkt stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter spånplader. Betingelsen i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 sigter på en situation, som, selv om det relevante marked i de seneste fem år har været karakteriseret ved en lav gennemsnitlig årlig vækstrate, i de seneste år har vist en tydelig stigende tendens, som måske fortsætter i de kommende år, dvs. på kort sigt hvis investeringsstøtten realiseres. Dette sikrer, at støttens fordrejende virkning forbliver begrænset.
(109)
I undersøgelsen arbejdes imidlertid med meget langsigtede oplysninger, som ikke gør det muligt at sige noget om den umiddelbart forestående fremtid, som er mere relevant for vurderingen af investeringens virkning. Undersøgelsen indeholder også oplysninger frem til 2003, som ikke var til rådighed på tidspunktet for den oprindelige anmeldelse i 2000.
(110)
Kommissionen mener derfor, at markedet for spånplader er relativt vigende ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, og at konkurrencefaktoren »T« for dette produkt bør være 0,75.
(111)
Som allerede nævnt var den årlige gennemsnitlige vækstrate 5,8 % for fremstillingsindustrien i EØS som helhed i årene 1993-1998.
(112)
Tysklands anmeldelse indeholder en undersøgelse foretaget af en uafhængig konsulent (25), som giver oplysninger om værdien af forbruget i mia. EUR i EØS i årene 1993-1998 for OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, guldbelægning og vægbeklædning. Oplysningerne er som følger:
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Vækst pr. år
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Krydsfiner-kategorier
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB og krydsfiner-kategorier (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
For det relevante marked, som består af OSB og krydsfinersegmenter i slutanvendelserne emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning, er forskellen i vækst mellem 5,78 % og 5,76 % ikke over 10 %. Ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 er det relevante marked derfor ikke vigende, og der gælder en konkurrencefaktor »T« på 1 for markedet for OSB.
6.3.1.6. Markedsandele på de relevante markeder
(114)
Ifølge punkt 3.6 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen i sin vurdering af konkurrencefaktoren også undersøge, om den markedsandel, som koncernen, hvortil Glunz og OSBD tilhører, har på det relevante marked, er på mindst 40 %, hvilket betyder, at der er fare for, at udbetaling af den maksimumstøtte, der normalt er tilladt i den pågældende region, forårsager omfattende konkurrencefordrejning.
(115)
Tyskland indsendte oplysninger om markedsandelen på EØS-niveau (27) for årene 1999 (inden investeringen) og 2002 (efter investeringen) for SONAE-koncernen, som er moderselskabet bag TAFISA, som Glunz og OSBD tilhører. Oplysningerne er som følger:
Produktmarkeder
1999 (inden investeringen)
2002 (efter investeringen)
Spånplader
[…] %
[…] %
OSB og krydsfinerkategorier (28)
[…] %
[…] %
(116)
Det fremgår af disse oplysninger, at SONAE-koncernens markedsandel ikke var over 40 % på de relevante markeder. De fastslåede konkurrencefaktorer skulle derfor ikke reduceres.
6.3.2. KAPITALINTENSITETSFAKTOREN (I)
(117)
Der gøres her opmærksom på, at KronoGroup i sine bemærkninger var af den opfattelse, at overflytningen af job efter lukningen af Glunz' spånpladeanlæg i Sassenburg ikke burde tages i betragtning ved fastlæggelsen af kapitalintensitetsfaktoren og regionalvirkningsindikatoren (som begge bygger på antallet af job, der skabes som følge af investeringen). Ifølge KronoGroup ville det være i strid med det tilsigtede formål med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 om at skabe job i den pågældende region for beboerne i regionen.
(118)
Kommissionen er af den opfattelse, at begrebet »jobskabelse« i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal fortolkes i sammenhæng med den region, der modtager støtte, da det er ved jobskabelse i denne region, at projektet bidrager til regionaludvikling. Det forekommer derfor berettiget at acceptere, at »jobskabelse« betyder job, der er nye i den pågældende region. Uanset at stillingerne besættes af mennesker fra naboområdet (hvilket i dette tilfælde er en region i samme medlemsstat, som ikke modtager støtte) vil jobskabelsen i den region, der modtager støtte, uden tvivl gavne den pågældende region i kraft af den afsmittende virkning.
(119)
Kommissionen vil derfor tage disse job i betragtning ved beregningen af kapitalintensitetsfaktoren og regionalvirkningsindikatoren for investeringsprojektet.
(120)
De multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 fastsætter kapitalintensitetsfaktor, som har til formål at justere den maksimale støtteintensitet for at fremme de projekter, som ved at skabe et relativt større antal nye direkte job i større omfang bidrager effektivt til at nedbringe arbejdsløsheden.
(121)
De forskellige kapitalintensitetsfaktorer er opført under punkt 3.10.2 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998. Den samlede investering er på 199 400 000 EUR for skabelsen af 355 job. Det svarer til 561 700 EUR pr. job. I sådan et tilfælde fastsættes konkurrencefaktoren »T« for justeringen af den maksimale støtteintensitet til 0,8.
6.3.3. REGIONALVIRKNINGSINDIKATOREN (M)
(122)
Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. En kapitalintensiv investering kan skabe et betydeligt antal indirekte job i den pågældende støtteberettigede region og i eventuelle tilstødende støtteberettigede regioner. Ved jobskabelse forstås i denne forbindelse job, som projektet direkte medfører, samt job, der skabes indirekte hos førsteledsleverandører og kunder som følge af investeringen.
(123)
Tyskland skønnede på anmeldelsestidspunktet den 7. august 2000, at der som følge af investeringen, når træbehandlingsanlægget var helt færdigt ville blive skabt i alt 520 indirekte job, som efter hvert produktionsanlægs behov fordeler sig som følger:
OSB-produktion
Indirekte job
OSB-produktion
Sup-plerende job
Spånplade-produktion
Indirekte job
Spånplade-produktion
Sup-plerende job
I alt
Skovbrugsvirksomhed
61
11
70
12
154
Transport af træ til anlæggene
42
8
77
14
141
Transport af bindemiddel til anlæggene
5
8
13
Transport af brændstof til anlæggene
2
3
5
Transport af melaminpapir
1
1
Transport fra anlæggene til kunderne
50
9
76
14
149
Levering af tjenesteydelser (vedligehold, reparation af faciliteter)
17
3
17
3
40
Rengøring
5
5
10
Bolig og forbrugsgoder til de ansatte
2
5
7
I alt
184
31
262
43
520
(124)
Beregningen af den forventede jobskabelse bygger på følgende:
(125)
Ifølge Tyskland er den største kilde til indirekte jobskabelse (309) for begge produktionsanlægs vedkommende den transport, der finder sted i forbindelse med levering af materialer til anlæggene og levering af de endelige produkter til kunderne.
(126)
Med hensyn til OSB-produktionen bør den forventede fremstilling af ca. […] m3 OSB-produkter give et salg på ca. […] m3. Fremstillingen af én m3 slutprodukt kræver ca. […] m3 træ, hvilket giver ca. […] m3 træ pr. år. Der forventes at blive anvendt […] ton bindemidler og kemikalier og 22 5000 ton brændstof om året.
(127)
Råmaterialerne til OSB-produkter udgøres 100 % af træ, som stammer fra et område i en radius af ca. 100 km fra anlægget. Den nødvendige daglige mængde anslås til […] m3, som transporteres i lastbiler med en kapacitet på […] m3. Baseret på to ture pr. dag og en kapacitet på […]m3 resulterer dette i 39 lastbiler og 39 chauffører, yderligere 8 supplerende job og 3 mekanikere, dvs. i alt 50 indirekte job. Kommissionen mener dog ikke, at de supplerende job svarer til definitionen af job i punkt 3.7 og 7.5 i de multisektorielle rammebestemmelser (29). Den kan derfor acceptere, at der skabes 42 indirekte job som følge af transporten af materialer til anlægget.
(128)
Det forventede salg af […] m3 ville over 251 arbejdsdage medføre, at der transporteres […] m3 OSB-produkter pr. dag i lastbiler med en kapacitet på […] m3. 46 ture pr. dag kræver 46 chauffører, yderligere 9 supplerende job og 4 mekanikere, hvilket giver i alt 59 nye indirekte job. Hvis de supplerende job fratrækkes, skabes der 50 indirekte job som følge af transporten af slutprodukter til kunderne.
(129)
Produktionskapaciteten i spånpladeanlægget anslås pr. år at være ca.. […] m3 rå spånplader og […] m3 overfladebehandlede spånplader. Salget forventes at nå op på […] m3 for det første produkt og […] m3 for det andet. Forskellen mellem den anslåede kapacitet og salgsprognosen skyldes, at en betydelig del af spånpladerne vil indgå i overfladebehandlingsprocessen. Den samlede efterspørgsel efter træ er […] m3 pr. år. Der forventes at blive anvendt […] ton bindemidler og kemikalier og […] ton brændstof om året.
(130)
Træet stammer fra områder i en radius af ca. 100 km fra anlægget. Der skønnes pr. dag at være behov for […] m3 rundtræ, yderligere […] m3 pakketræ og […] m3 høvlspåner. Transportkapaciteten er angivet til […] m3 rundtræ eller henholdsvis […] m3 pakketræ eller høvlspåner. Dette giver 72 daglige ture udført af 72 chauffører og vil sammen med 14 supplerende job og 5 mekanikere skabe 91 indirekte job. Hvis de supplerende job fratrækkes, skabes der 77 indirekte job som følge af transporten af materiale til spånpladeanlægget.
(131)
Det forventede salg af […]m3 pr. år vil over 251 arbejdsdage resultere i […] spånplader pr. dag, som skal transporteres i lastbiler med en kapacitet på […]m3. Fra de forventede 71 chauffører, 14 supplerende job og 5 mekanikere trækkes de 14 supplerende job, og Kommissionen accepterer, at der skabes 76 indirekte job som følge af transporten af slutproduktet til kunderne.
(132)
Tyskland har ikke redegjort nærmere for de 19 indirekte job, der skabes som følge af transporten af bindemidler, brændstof og melaminpapir til begge anlæg. Kommissionen mener dog, at tallene er realistiske.
(133)
I alt mener Kommissionen, at den indirekte jobskabelse i transportsektoren kan anslås til 264.
(134)
Skovvirksomhed, som er den anden vigtige kilde til den indirekte jobskabelse, udføres 251 dage om året.
(135)
Fremstillingen af OSB kræver en daglig mængde træ på […]m3, hvoraf 95 % forarbejdes mekanisk og 5 % manuelt. Den mekaniske forarbejdning af […]m3 kræver 25 hold bestående af 2 maskinarbejdere og 2 skovarbejdere, samt et supplerende job for hver sjette hold, som hver forarbejder […]m3 pr. dag, hvilket giver 54 job. Den manuelle forarbejdning af […]m3 kræver 13 skovarbejdere, som hver forarbejder […]m3 pr. dag. Tyskland skønner, at der udover de 67 indirekte job vil blive skabt 13 supplerende job, hvilket giver 80 indirekte job. Ud af de 67 indirekte job, som skabes, vil kun 61 blive skabt i den støtteberettigede region og i tilstødende støtteberettigede regioner og kun disse vil blive taget i betragtning.
(136)
Fremstillingen af spånplader kræver en daglig mængde træ på […]m3, hvoraf 95 % forarbejdes mekanisk og 5 % manuelt. Ud fra de samme beregninger, som dem der er foretaget for skovvirksomhed for OSB-produktionen skønner Tyskland, at der skabes 41 indirekte job inklusive 5 supplerende job. Ud af de 41 indirekte job, som skabes, vil kun 32 blive skabt i den støtteberettigede region og i tilstødende støtteberettigede regioner, og kun disse vil blive taget i betragtning.
(137)
Med hensyn til mængden af […]m3 pakketræ pr. dag skønner Tyskland, at der vil blive skabt 36 indirekte job som følge af træhøst, transport og størrelsesinddeling, yderligere 7 supplerende job og 7 job til køb af materialer, til logistik osv. Ud af de 43 indirekte job, som skabes, er det kun 38, der skabes i den støtteberettigede region og i tilstødende støtteberettigede regioner.
(138)
I alt mener Kommissionen, at den indirekte jobskabelse inden for skovbrugsvirksomhed kan anslås til 131.
(139)
Tyskland redegjorde ikke nærmere for skabelsen af 51 indirekte job samt 6 supplerende job i servicesektoren, samt for bolig og forbrugsgoder. Kommissionen mener, at nogle af disse job må være fælles for begge anlæg, og at det derfor vil være realistisk at regne med 45 indirekte job.
(140)
I betragtning af ovenstående, beløber det samlede antal indirekte job i den støtteberettigede region og tilstødende støtteberettigede regioner sig til 440. Hvis de indirekte bevarede job ikke inkluderes, er det samlede antal indirekte job 407. Hvad enten der er tale om 440 eller 407 job, vil det sammenlignet med det samlede antal direkte job på 355 under alle omstændigheder give et forhold på over 100 %, hvilket giver en regionalvirkningsindikator »M« på 1,5.
6.3.4. DEN TILLADTE MAKSIMALE STØTTEINTENSITET FOR INVESTERINGSPROJEKTET
(141)
Den tilladte maksimale støtteintensitet ifølge beregningsmetoden R × T × I × M (30), som anført i punkt 3.10 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
(142)
Da konkurrencefaktoren »T« er forskellig for de to berørte produkter (nemlig 1 for OSB og 0,75 for spånplader), skal det fastlægges, hvordan man når frem til én konkurrencefaktor for hele projektet. De multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 giver ingen vejledning i denne henseende.
(143)
I et lignende tilfælde, der var omfattet af de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, og som drejede sig om to forskellige produkter, som fik forskellige konkurrencefaktorer (C 15/06 Pilkington (31)) fastslog Kommissionen, at eftersom projektet består af en fuldstændig integreret fabrik, ville det være kunstigt at fastlægge en vægtningsfaktor beregnet ud fra investeringens relative værdi i forhold til hvert af de pågældende produkter. I det tilfælde anvendte Kommissionen derfor en vægtningsfaktor baseret på de to produkters respektive kapacitet.
(144)
Den aktuelle sag vedrører som forklaret i punkt 2.3 i afgørelsen to kombinerede anlæg (et for OSB-produktion og et for spånpladeproduktion), som er indbyrdes forbundne ved en fælles teknisk infrastruktur og en fælles ledelse. Det er muligt at fastlægge de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til hver af disse anlæg. I modsætning til Pilkington-beslutningen er det også muligt at beregne en fælles konkurrencefaktor på grundlag af de to produkters relative andel af de støtteberettigede investeringsomkostninger.
(145)
Tyskland foreslår i sine bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren en tredje måde, hvorpå de forskellige konkurrencefaktorer, der vedrører de to produkter, kan vægtes, nemlig på grundlag af de to produktionslinjers dækningsbidrag (32). Ifølge Tyskland ville det sikre, at der tages højde for hvert af de pågældende produkters bidrag til driftsresultatet.
(146)
Afhængigt af, hvilken metode der anvendes, ville den kombinerede konkurrencefaktor for hele investeringsprojektet være 0,86 (beregning baseret på den relative kapacitet (33)), 0,85 (beregning baseret på relative investeringsomkostninger (34)), eller 0,92 (beregning baseret på de relative dækningsbidrag (35)).
(147)
Da de andre to vurderingskriterier, som benyttes til at beregne den tilladte maksimale støtteintensitet for projektet, er 0,8 (kapitalintensitetsfaktor »I«) og 1,5 (regionvirkningsindikator »M«) vil den endelige maksimale støtteintensitet ifølge beregningsmetoden R × T × I × M i punkt 10 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 være henholdsvis 36,12 %, 35,70 % og 38,64 %. I alle tilfælde er den støtteintensitet på 35 %, som Tyskland har anmeldt, forenelig med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
(148)
Det er derfor ikke nødvendigt at afgøre, hvilken beregningsmetode der skal anvendes for den kombinerede konkurrencefaktor. Den metode, som Tyskland foreslår (og som fører til det mest gunstige resultat), bør under alle omstændigheder afvises af den grund, at der anvendes data fra 2004, som ikke var til rådighed på anmeldelsestidspunktet.
6.3.5. INTET PÅBUD OM TILBAGEBETALING
(149)
Der gøres opmærksom på, at Tyskland allerede har udbetalt […] EUR til støttemodtagerne (ud af et samlet aftalt beløb på 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup anfører i sine bemærkninger, at Kommissionen burde have givet påbud om foreløbig tilbagebetaling i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 (påbud om tilbagebetaling af ulovlig støtte).
(151)
Der skal dog gøres opmærksom på, at der aldrig er vedtaget en beslutning om tilbagebetaling. Et tilbagebetalingspåbud er et usædvanligt skridt, som Kommissionen kun kan træffe beslutning om, hvis helt bestemte kriterier er opfyldt, jf. artikel 11 i procedureforordning (EF) nr. 659/1999. KronoGroup har ikke fremsat overbevisende argumenter, som viser, at disse kriterier er opfyldt; det er under alle omstændigheder ikke Kommissionens opfattelse, at et tilbagebetalingspåbud ville have været hensigtsmæssigt i dette tilfælde.
VII. KONKLUSION
(152)
Kommissionen finder, at Tyskland ulovligt har iværksat den pågældende støtte i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Støtteintensiteten på 35 %, som anvendes af Tyskland, er imidlertid i overensstemmelse med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Tysklands statsstøtte til Glunz AG og OSB Deutschland GmbH på 69 797 988 EUR er forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. március 23.)
a Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtott C 28/05 (korábbi NN 18/05, korábbi N 517/2000) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/524/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
azt követően, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (2) és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2000. augusztus 4-én kelt, 2000. augusztus 7-én iktatott levelében Németország bejelentette a Bizottságnak a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtandó 35 %-os támogatási intenzitású tervezett állami támogatást egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A tervezett támogatást az N 517/2000 számon vették nyilvántartásba.
(2)
2001. július 25-én a Bizottság - a kiegészítő tájékoztatás beérkezését követően - olyan határozatot hozott, amelynek alapján a Bizottság a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás multiszektorális keretszabályát (3) (a továbbiakban: MSF 1998) alkalmazva nem kifogásolta a 35 % mértékű támogatási intenzitást.
(3)
A Törvényszék a T-27/02 sz., Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott 2004. december 1-jei ítéletével (4) megsemmisítette a Bizottság határozatát.
(4)
Következésképpen a Bizottságnak Németország 2000. augusztus 7-i bejelentése alapján új határozatot kell hoznia.
(5)
A Bizottság 2004. december 17-én kelt levelében feltette a kérdést Németországnak, hogy kíván-e a Bizottság határozatának megsemmisítésére való tekintettel a 2000. augusztus 7-i bejelentéssel kapcsolatban további tájékoztatást nyújtani. 2005. március 3-án az ügyben emlékeztető levelet küldtek ki. Németország a 2005. március 23-án kelt levelében válaszolt, de további tájékoztatást akkor nem nyújtott.
(6)
Németország 2000 februárjában nyújtotta a szóban forgó támogatást a Bizottság általi engedélyezés fenntartásával. A Bizottság 2001. július 25-i határozatát követően, amely szerint a támogatást nem kifogásolta, Németország megkezdte a támogatás kifizetését.
(7)
A határozatnak a Törvényszék általi 2001. július 25-i megsemmisítése következtében ugyanolyan jogi helyzet állt elő, mintha a határozat soha nem létezett volna és Németország nem kapott volna engedélyt a Bizottságtól a tervezett támogatási intenzitásra (5). Ezért a Bizottság az ügyet az NN 18/05 szám alatt a jogszerűtlen állami támogatások között vette nyilvántartásba.
(8)
A Bizottság 2005. július 20-án kelt levelében ismertette határozatát Németországgal, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(9)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja (6) közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.
(10)
A Bizottsághoz egy érdekelt féltől érkezett észrevétel. Az észrevételt továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a hozzászólásra; Németország észrevételei a 2005. október 24-én és a 2006. január 24-én kelt levelekkel érkeztek be.
(11)
2006. február 28-án kelt levelében Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (7) 7. cikke (6) bekezdésének 3. mondata értelmében a hivatalos vizsgálati eljárás felfüggesztését kérvényezte, mivel Németország és a Glunz AG az Európai Unió Bíróságához jogorvoslat iránti kérelmet nyújtott be a Kronofrance kontra Bizottság ügyben (C-75/05. P és C-80/05. P egyesített ügyek) hozott ítélet ellen.
(12)
2006. március 9-én kelt levelében a Bizottság hozzájárult ahhoz, hogy az eljárást addig felfüggesszék, amíg a Bíróság meghozza ítéletét a C-75/05. P és C-80/05. P sz., Németország és társai kontra Kronofrance egyesített ügyekben.
(13)
A Bíróság 2008. szeptember 11-i ítéletében (8) megerősítette a Törvényszék ítéletét. Ennek alapján a C 28/05 ügyben újraindították a hivatalos vizsgálati eljárást.
(14)
Németország 2009. augusztus 4-én kelt levelében, majd miután a Bizottság további tájékoztatást kért, 2010. július 19-én kelt levelében további tájékoztatást adott.
II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES BEMUTATÁSA
2.1. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS
(15)
A Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt 2000. február 29-én úgy határozott, hogy a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára beruházási támogatásokat nyújt egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A támogatások teljes összege 69 797 988 EUR.
(16)
A 2000. augusztus 4-i bejelentés szerint a támogatást 46 201 868 EUR összegben, a Bizottság által jóváhagyott, a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv (9) alapján nyújtják. Ez a támogatás a bruttó támogatható költségek 23,17 %-ának felel meg.
(17)
Ezen felül a beruházási támogatásokról szóló 1999-es törvény (10) alapján is nyújtanak beruházási támogatást, amelyet a Bizottság 23 596 120 EUR összegben jóváhagyott. Ez a beruházási támogatás a bruttó támogatható beruházási költségek 11,83 %-ának felel meg.
(18)
Németország tájékoztatása szerint már kifizettek […] (11) EUR összeget a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv alapján és […] EUR összeget beruházási támogatásként. Ezzel Németország összesen […] EUR összegű támogatást fizetett ki a kedvezményezettnek (az előirányzott 69 797 988 euróból).
2.2. A KEDVEZMÉNYEZETTEK
(19)
A támogatásnak két kedvezményezettje van.
(20)
Az egyik kedvezményezett a Hamm (Észak-Rajna-Vesztfália) székhelyű Glunz AG (a továbbiakban: Glunz), amelyet 1932-ben alapítottak és abban az időben fakereskedelemmel foglalkozott. Az 1960-as évek óta a vállalkozás forgácslapok, közepes sűrűségű farostlemezek (MDF), OSB (Oriented Strand Board) és rétegelt lemezek gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A bejelentés időpontjában a portugál SONAE-csoporthoz tartozó Tableros De Fibras S.A. (a továbbiakban: TAFISA) cég tulajdonában volt a Glunz 96,03 %-os üzletrésze.
(21)
A másik kedvezményezett az OSB Deutschland GmbH (a továbbiakban: OSBD), amely 100 %-ban a TAFISA tulajdonában van és ezzel a Glunz konszern-társvállalata, mivel mindketten a TAFISA leányvállalatai. Az OSBD-t 1999. július 16-án alapították, és a nettgaui beruházási projekt befejezését követően kezdte meg az OSB termékek gyártását és értékesítését.
2.3. A BERUHÁZÁSI PROJEKT
(22)
A beruházás helyszíne Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében olyan támogatási terület, ahol a megengedett maximális támogatási intenzitás nagy vállalkozások új beruházásai esetében a bejelentés időpontjában bruttó 35 % volt.
(23)
A Glunz és az OSBD egy eddig nem ipari célra használt területen integrált fafeldolgozó központot hoztak létre, amely két egymáshoz kapcsolódó üzemből áll. Az első üzemben, amely az OSBD-hez tartozik, OSB termékeket, a második üzemben, amely a Glunz tulajdona, forgácslapokat gyártanak. Németország tájékoztatása szerint a két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezenfelül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket Németország tájékoztatása szerint a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.
(24)
Németország tájékoztatása szerint a Glunz és az OSBD integrált fafeldolgozó központja az üzem optimális kialakítása és a közös infrastruktúra következtében több előnyt is kínál, elsősorban a gyártott falapok megmunkálása szempontjából. A fakészlet optimális kihasználását, a nyersanyagok jobb kiaknázását és belső újrahasznosítási körfolyamatot tesz lehetővé.
(25)
A 2000. augusztus 7-i bejelentés szerint a támogatás egy részét az OSB üzemnek, másik részét pedig a forgácslap üzemnek nyújtják. Az OSB üzem számára nyújtott támogatás 81,8 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 28,61 millió eurót tesz ki, ami bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg. A forgácslap üzem számára nyújtott támogatás 117,6 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 41,18 millió eurót tesz ki, ami szintén bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg.
(26)
A bejelentéskor Németország abból indult ki, hogy a nettgaui fafeldolgozó központ 355 állandó munkahelyet teremt, mégpedig 234-et a forgácslap üzemben és 121-et az OSB üzemben. Ezenkívül az érintett támogatási területeken további 520 közvetett munkahely is létrejön, amelyből 33 meglévő munkahelyek bebiztosítását jelentené. A nettgaui új beruházást 2000. január és 2002 vége között kívánták megvalósítani, a termelést 2001 folyamán kezdték volna meg. A létesítmény két év elteltével érné el teljes kapacitását.
(27)
Az új OSB üzem 2002. évre tervezett termelési kapacitására […] m3-t adtak meg. 1999-ben a TAFISA csoport termelési kapacitása az OSB termékek gyártásának területén […] m3-t tett ki.
(28)
1999-ben a Glunz csoport forgácslap termelő kapacitása […] m3 volt. Németország tájékoztatása szerint a teljes termelési kapacitás a nettgaui üzem […] m2 teljesítményével […] m3-re növekedne.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(29)
A nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as multiszektorális keretprogramjában (a továbbiakban: MSF 1998) a megengedett maximális támogatási intenzitást egy számítással határozzák meg, amelyben egy sor értékelési tényezőt alkalmaznak, különösen egy, az adott gazdasági ágazat versenyhelyzetét tükröző tényezőt (T); ez a tényező a következő értékeket veheti fel: 0,25, 0,5, 0,75 vagy 1. A tényező értéke csak akkor lehet 1, ha a gazdasági ágazatban (a legalacsonyabb NACE szinten meghatározva) nincsenek többletkapacitások (többletkapacitás vizsgálat) és/vagy az érintett piac (az érintett termék és annak helyettesítő termékeiként meghatározva) nem csökkenő piac (csökkenő piac vizsgálat).
(30)
A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta az OSB szempontjából érintett piac behatárolásának helyességét, és ezért nem tudta megállapítani, hogy a „T” versenytényező meghatározásának tekintetében csökkenő piacot kell-e figyelembe venni vagy sem.
IV. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(31)
2005. november 22-én észrevétel (12) érkezett a Bizottsághoz a KronoGroup Switzerland csoporthoz tartozó versenytársaktól (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG és Kronofrance S.A.).
(32)
Észrevételükben a KronoGroup vállalkozásai azon az állásponton vannak, hogy a piacot az OSB és a puhafa rétegelt lemez bevonásával kell behatárolni. A keményfa rétegelt lemez lényegesen drágább és azt elsősorban olyan területeken (bútoripar és belsőépítés) alkalmazzák, ahol az OSB-t és a puhafa rétegelt lemezt alig vagy egyáltalán nem használják. E kijelentés alátámasztására az érdekelt felek egy Jaakko Pöyry-féle tanulmányra (13) és a finn Forest Research Institute egy publikációjára hivatkoztak.
(33)
A KronoGroup további állításait a következőkben foglaljuk össze:
(34)
A KronoGroup arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak annak megállapítására, hogy a piac csökkenő volt-e, 1999-ig meglévő adatokat kellene felhasználnia, mivel az eredeti, a Bíróság által később hatályon kívül helyezett engedélyezési határozat időpontjában (2001. július) csak ezek az adatok álltak rendelkezésre. Az 1995-től -1999-ig terjedő időszakban a forgácslap piac 4,626 % negatív átlagos növekedési arányt mutatott. A KronoGroup azonban azt állítja, hogy a forgácslap piaca 1994 és 1999 között 0,456 % pozitív átlagos növekedést mutatott (amely ugyan összességében elmaradt az EGT feldolgozó iparának növekedésétől).
(35)
A KronoGroup előadja továbbá, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás, a két termelő berendezés és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható. Ez azt jelentené, hogy az értékelési tényezőket a két üzemre külön kellene kiszámítani.
(36)
A KronoGroup továbbá kijelenti, hogy a Glunz nettgaui beruházása folyamán bezárta Sassenburgban (30 km távolságban, de egy másik szövetségi tartományban - Alsó-Szászországban (14)) lévő forgácslap üzemét. A KronoGroup által idézett újságcikkek szerint a sassenburgi üzem teljes személyzetét átvette a Nattgauban létesülő új üzem. Ez ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy a támogatási területeken az emberek számára helyben teremtsen munkahelyeket, így ezeket a munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező MSF 1998 szerinti meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) ne vegyék figyelembe.
(37)
Végül a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését (jogszerűtlen támogatások visszatérítési utasítása), mivel a Glunz és az OSBD a részlegesen kifizetett támogatások következtében jelentős versenyelőnyhöz jutott.
V. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(38)
A Németország által megküldött észrevételeket a következőkben foglaljuk össze.
5.1. AZ OSB SZEMPONTJÁBÓL ÉRINTETT PIAC BEHATÁROLÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
(39)
Németország véleménye szerint az OSB szempontjából érintett piacot az OSB és a rétegelt lemez képezik a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználás esetén. Ez a piac nem csökkenő piac.
(40)
Azok a felhasználási területek, amelyeken az OSB lapokat a rétegelt lemez helyettesítésére fel lehet használni, messzemenően megegyeznek a puhafa rétegelt lemezek fő felhasználási területeivel. A keményfa rétegelt lemez legfontosabb felhasználási területein (bútoripar, építőipar és teherszállító járművek belső kialakítása) az OSB ezzel szemben - műszaki tulajdonságai miatt - nem alkalmazható. Az OSB-nek a keményfa és puhafa rétegelt lemez teljes piacán való figyelembevétele ezért nem felel meg az érintett piacok tényleges viszonyainak. Ezt a Jaakko Pöyry által készített 2005. október 21-i szakvélemény is igazolja.
(41)
A Jaakko Pöyry az OSB helyettesítési potenciálját a nevezett felhasználási területeken az alábbi százalékos arányra becsüli: csomagolás 40-60 %; kerítések 70-80 %; tetőszerkezet 70-90 %; padlóburkolat 50-80 %; belső burkolatok és falburkolat 70-90 %.
(42)
A bútoripar számára az OSB felületének szerkezete miatt látszó alkalmazásra nem használható. Az OSB lap felülete a gyártási eljárásból következően irányított forgácselrendezésű fa csíkokból (oriented strands) áll, miáltal durva, egyenetlen és kinézetét tekintve nem mutatós. Ezért az OSB lapot nem is lehet dekoratív bevonattal ellátni. Az OSB lényegében csak nem látszó bútoralkatrészekhez (pl. kárpitozott bútorok alapzata) alkalmas. A nem látszó bútoralkatrészek területén azonban az OSB nem versenyezhet a lényegesen olcsóbb forgácslapokkal, amelyeket ezen a területen elsődlegesen alkalmaznak.
(43)
Az építőipar (Formwork) területén, az öntött betonelemek esetében döntő jelentőségű az alkalmazott zsaluzóanyag sima felülete. A gyártási eljárásból adódó egyenetlenségek miatt az OSB lemezt látszó beton esetében speciális bevonattal kellene ellátni annak érdekében, hogy a látszó beton felülete egyenletesen sima legyen. A továbbfeldolgozás nagy ráfordítással jár és drágítja a végterméket. Az OSB a rétegelt lemezhez képest csak akkor versenyképes, ha többször is felhasználják a zsaluzáshoz. Ez azonban gyakorlati okokból nem biztosítható egyszerűen. A lapok az építkezésen erős igénybevételnek vannak kitéve, ami felületi sérüléseket okozhat. Ha azonban repedések keletkeznének, akkor fennáll annak veszélye, hogy az OSB lapok nedvesség vagy víz hatására megvetemednek, vagy egyéb módon deformálódnak. Ezért a jó minőségben nemesített OSB lapok ismételt felhasználása általában nem lehetséges. Ehhez jön még hozzá az OSB instabilitása és nedvességgel szembeni érzékenysége a lap élein. Ezen felül a betonzsaluzó anyagként való alkalmazás nagy szakító- és hajlítószilárdságot követel meg. Ebből a szempontból az OSB nem teljesíti az építőiparban a zsaluzóanyagokkal szemben támasztott követelményeket. A puhafa rétegelt lemez ezzel szemben viszonylag alacsony ára és sima felülete miatt jól megfelel ennek az alkalmazási területnek, ami a tényleges építőipari alkalmazás volumenéből jól látható is.
(44)
A teherszállító járművekhez való alkalmazásnál szintén lényeges a sima felület, mivel az ott felhasznált lapokat gyakran bevonattal látják el. Az OSB bevonattal való ellátása különböző okokból nem valósítható meg egyszerűen. Akkor is, ha például egy melamin papír bevonatot visznek fel az OSB lapra, az OSB egyenetlen felületi szerkezete miatt fennáll a bevonat beszakadásának veszélye. A jármű targoncával való berakodásakor a felületre pontszerű nyomás hat. Fennáll az a veszély, hogy ilyen esetben nedves vagy vizes környezetben víz hatol be a lapba, miáltal az deformálódhat vagy megvetemedhet. Stabil felületkezelés csak nagy ráfordítással járó feldolgozási műveletekkel biztosítható. Az OSB felülete, a keményfa rétegelt lemezzel ellentétben, amely különösen kemény felülete miatt viszonylag érzéketlen a karcolással, benyomódással stb. szemben, egyébként sem elég ellenálló ahhoz, hogy a teherszállítási területen előforduló terheléseket és nyomás-hatásokat elviselje.
(45)
Annak megítélésekor, hogy egyrészt a puhafa rétegelt lemez, másrészt a keményfa rétegelt lemez helyettesíthető-e OSB-vel, alapvetően az OSB műszaki tulajdonságait és felhasználási lehetőségeit, valamint a keményfa rétegelt lemezhez képest meglévő árkülönbözetét kell alapul venni. Míg a keményfa rétegelt lemez minden műszaki szempontból felülmúlja a puhafa rétegelt lemezt és az OSB-t, a keményfa rétegelt lemez azokon a felhasználási területeken, ahol az OSB és a puhafa rétegelt lemez dominál, a keményfa rétegelt lemez valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez közötti árkülönbözetből adódóan nem versenyképes. Ezért hibás az a feltételezés, amely az OSB és bármilyen rétegelt lemez közötti helyettesíthetőségéből indul ki, beleértve a keményfa rétegelt lemezt is.
(46)
Messzemenő átfedés mutatkozik az OSB és a rétegelt lemez piaca, valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez piaca között a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználások területén. A két piac meghatározása lényegében csak az építőipar (Formwork) területén különböző. Ezen a területen az OSB nem alkalmazható, míg a puhafa rétegelt lemez igen, és azt itt ténylegesen fel is használják. Mindezekből összességében az a következtetés vonható le, hogy a keményfa rétegelt lemez semmi esetre sem vonható be az OSB piacába.
5.2. A FORGÁCSLAP PIACÁNAK ALAKULÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
(47)
Németország véleménye szerint a forgácslap piacára vonatkozóan a versenytényezőt 1 értékkel kell figyelembe venni. Ez a piac nem tekinthető csökkenőnek, mivel az MSF 1998 7.8. pontja értelmében erősen növekvő tendenciát mutat.
(48)
Erre vonatkozóan Németország egy Stefan Collignon professzor (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) által készített tanulmányt (15) mutatott be, amely szerint a forgácslap piac 1972-től 2003-ig tartósan 36 %-kal gyorsabban nőtt, mint a feldolgozóipar összesen. Németország véleménye szerint a forgácslap piac a tartós növekedési tendencia fényében az MSF 1998 7.8. pontja értelmében nem tekinthető csökkenőnek.
5.3. A TÁMOGATÁSI INTENZITÁSNAK A PROJEKT EGYES RÉSZEIRE VALÓ FELOSZTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEK
(49)
Arra az esetre, ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy T versenytényező a forgácslap piac esetében 0,75, míg az OSB esetében 1, Németország véleménye szerint az együttes támogatási intenzitást a nettgaui projekt egészére mindkét termelőüzem, azaz az OSB és a forgácslap gyártás fedezeti hozzájárulásai alapján kell megállapítani.
(50)
A fedezeti hozzájárulás az az összeg, amelyet egy termék egy vállalkozás fix költségeinek fedezetéhez és a nettó nyereség eléréséhez nyújt. A fedezeti hozzájárulást az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözeteként számítják ki.
(51)
A fedezeti hozzájárulásokat figyelembe véve a támogatási intenzitást az OSB és a forgácslap termékeknek az üzemi eredményhez való tényleges hozzájárulásának megfelelően osztják fel a nettgaui beruházási projekt egyes részei között.
5.4. A KRONOGROUP EGYÉB NYILATKOZATAIVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK
(52)
Németország véleménye szerint a támogatási jog szempontjából történő értékelésnek azokon a tényeken kell alapulnia, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak.
(53)
Németország véleménye szerint ez az MSF 1998 értelmezéséből adódik. Németország e tekintetben utal az MSF 1998 3.1. pontjára, amely rögzíti, hogy a megengedett támogatási intenzitást a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatások felső határa alapján kell megállapítani. Továbbá az MSF 1998 3.6. pontja szerint a támogatási kérelem benyújtása előtti piaci részesedést kell értékelni. Az MSF 1998. mellékletében az „Utólagos ellenőrzés” szakasz lehetőséget biztosít továbbá arra, hogy a Bizottság a bejelentés keretében benyújtott adatok helyességét utólag megvizsgálja.
(54)
Németország továbbá arra hivatkozik, hogy a bejelentés időpontjában még nem álltak rendelkezésre az 1999. évre nyilvánvaló fogyasztási adatok. A nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedési arányának az elmúlt öt évre történő, az MSF 1998 7.8. pontja által előírt megállapításához a nyilvánvaló fogyasztás hat évi és nem öt évi adataira van szükség - ahogyan azt a KronoGroup állítja. Ez arra vezethető vissza, hogy egy adott év növekedési arányát két egymást követő év fogyasztásának összehasonlításával számítják ki.
(55)
A munkahelyek hivatkozott áthelyezésére vonatkozóan Németország megerősítette a sassenburgi üzem bezárását. Németország tájékoztatása szerint a Sassenburgban található üzem a Glunz építészetileg legrégibb forgácslap üzeme volt és jelentős veszteséggel termelt. Ezért nem volt esély az üzem túlélésére, és azt a nettgaui új beruházástól függetlenül be kellett volna zárni. […] korábban Sassenburgban foglalkoztatott alkalmazottat vettek fel a nettgaui üzembe (az ottani személyzeti állomány […] %-át).
(56)
A KronoGroup észrevételeivel kapcsolatosan Németország megjegyzi, hogy az MSF 1998 lényegében csak azt követeli meg, hogy az érintett támogatási területen új munkahelyeket teremtsenek; azt nem, hogy ezeket a támogatási területen lakó személyek töltsék be. A fő célkitűzés az adott támogatási terület fejlődésének elősegítése.
(57)
Németország tájékoztatása szerint a gépek egy részét is átvitték Sassenburgból Nettgauba; ezeket a gépeket azonban nem tartalmazták a projekt támogatható költségei, így a gépek átszállítása a támogatás szempontjából nem mértékadó. […] EUR könyv szerinti értékükkel ezek a gépek minden esetre csak nagyon csekély részét teszik ki a teljes beruházási projektnek.
VI. ÉRTÉKELÉS
(58)
Az értékelés azokon a tényeken, számokon és tényállásokon alapul, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak. Mivel az eredeti bejelentés és a jelen határozat között eltelt némi idő, nem zárható ki, hogy a körülmények megváltoztak, a piac tovább fejlődött és a projektet érintő tények másképpen alakultak, mint azt előzetesen tervezték. Ezt azonban a Bizottság értékelésében nem tudja figyelembe venni. A Bizottságnak határozatát minden esetben a beruházás tényleges megvalósítása előtt, a jövő feltételezett alakulása és a piaci számok alapján kell meghoznia. Amennyiben néhány év elteltével kiderül, hogy például a piacok másképpen fejlődtek, akkor a támogatási intenzitásokat utólag nem igazítják ehhez. Ugyan a Bizottság határozatát az eredeti bejelentés után több mint 10 év elteltével hozta meg, értékelésének azokra a tényekre és tényállásokra kell támaszkodnia, amelyek a bejelentés időpontjában ismertek voltak, nem pedig későbbi információkra.
6.1. TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA AZ EUMSZ 107. CIKKE (1) BEKEZDÉS SZERINT
(59)
A támogatást egy tagállam nyújtotta állami eszközökből az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében (lásd a jelen határozat 2.1. szakaszát). A támogatás a Glunz és OSBD vállalkozásokat előnyös helyzetbe hozza, mivel egyébként a teljes beruházást saját maguknak kellett volna fedezniük. Mivel a szóban forgó falapokat jelentős mennyiségben szállítják nemzetközi határokon túlra is, az érintett fagazdálkodási ágazatban fennáll a tagállamok közötti kereskedelem. Így a két vállalkozásnak nyújtott pénzügyi előny alkalmas arra, hogy a versenyt a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásoló módon torzítsa. A Bizottságnak ebből következően az a véleménye, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Glunz és az OSBD vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősül.
6.2. BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG
(60)
Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek az összes támogatási intézkedést annak megvalósítása előtt bejelenteni. A tervezett támogatást két másik, a Bizottság által már engedélyezett regionális támogatási szabályozással együtt nyújtják.
(61)
Az MSF 1998 szerint a nagy beruházási projektek támogatási intenzitása nem esik az engedélyezett szabályozások hatálya alá, ha az adott támogatási intenzitás bizonyos küszöbértékeket túllép.
(62)
A tervezett támogatás összesen 69 797 988 EUR összeget tesz ki. Ha abból indulunk ki, hogy a támogatás egyetlen beruházási projektre vonatkozik, fennáll az MSF 1998 2.1. ii) pontja szerinti bejelentési követelmény, mivel a támogatás összességében meghaladja az 50 millió eurót.
(63)
Amint azt a jelen határozat 2.3. szakasza említi, Németország bejelentésében részletesen bemutatta, hogy a támogatást egyetlen beruházási projektnek nyújtják.
(64)
Az MSF 1998 7.2. pontjának 2. alpontja szerint nem szabad a beruházási projektet mesterségesen részprojektekre tagolni a bejelentési kötelezettség megkerülése érdekében. A jelen ügyben azonban ennek egyébként sincs jelentősége. Még ha két különálló beruházási projektből indulnánk is ki, a Glunz üzemnek és az OSBD üzemnek nyújtott beruházási támogatásokat akkor is be kellene jelenteni.
(65)
Ezért a Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a támogatást az MSF 1998 szerint kell bejelenteni és értékelni.
6.3. AZ MSF 1998 HÁROM ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMA
(66)
Ahhoz, hogy egy támogatott projekt esetében megállapítsuk a támogatási intenzitást, a Bizottságnak meg kell állapítania az MSF 1998 szerinti azon megengedett maximális támogatási intenzitást (a regionális támogatás felső határértéke), amelyet az érintett támogatási területen egy vállalkozás a bejelentés időpontjában érvényes, engedélyezett támogatási szabályozás szerint kaphat.
(67)
Mivel a bejelentésre 2000. augusztus 7-én került sor, a 2000-2006. évekre vonatkozó regionális állami támogatási térkép (16) alkalmazandó. Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében egy olyan támogatási területen található, ahol a támogatás felső határértéke a bejelentés időpontjában bruttó támogatástartalomban kifejezve 35 % volt. A Bizottság megállapítja, hogy a tervezett bruttó 35 %-os támogatási intenzitás a regionális támogatásokra érvényes felső határértéket nem haladja meg.
(68)
Az MSF 1998 szerint a Bizottságnak a 35 %-os értéket három kiigazító tényezővel kell módosítania a kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához: a versenytényezőt (T), a tőke/munkaerő tényezőt (I) és a regionális hatás tényezőt (M).
(69)
Mint azt már bemutattuk, a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható.
(70)
A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a beruházási projekt fogalmát az MSF 1998 7.2. pontja egy vállalkozás olyan befektetési beruházásaként definiálja, amely egy üzem létesítését vagy bővítését, vagy egy új tevékenység felvételét szolgálja, és amely teljesen új terméket eredményez, vagy a meglévő üzem termelési folyamatát alapvetően megváltoztatja.
(71)
Németország részletes érveket hoz fel a két, azonos konszernen belüli társvállalkozás által egy és ugyanazon helyszínen létesített üzemek közötti kapcsolódásra vonatkozóan. A két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezen felül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Ezen kívül mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.
(72)
Az ugyanazon helyszínen létesített két üzem közötti szoros műszaki, funkcionális és igazgatási kapcsolatra való tekintettel az OSB üzem és a forgácslap üzem egyetlen beruházási projektnek számít, vagyis egy üzem létesítésére irányuló beruházás. Következésképpen a megengedett maximális támogatási intenzitást erre a teljes beruházási projektre kell kiszámítani.
6.3.1. VERSENYTÉNYEZŐ (T)
6.3.1.1. Vonatkozó rendelkezések
(73)
Az MSF 1998 3.2. pontja szerint a strukturális többletkapacitással rendelkező szektorokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás engedélyezése esetén különösen fennáll a verseny torzulásának veszélye. Minden olyan kapacitásbővítés, amelyet nem ellensúlyoz egy másik kapacitás leépítése, kiélezi a strukturális többletkapacitás problematikáját. A Bizottság a bejelentett projekt következtében a belső piacon pótlólagos kapacitás jön létre. A versenytényező meghatározásához ezért meg kell vizsgálni, hogy a projektet egy strukturális többletkapacitást felmutató ágazatban/ágazati szegmensben valósítják-e meg.
(74)
Amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre a kapacitáskihasználásra vonatkozóan, úgy a Bizottságnak az MSF 1998 3.3. pontja szerint a versenytényező meghatározását célzó elemzést arra kell korlátoznia, hogy vannak-e strukturális/nagymértékű többletkapacitások az adott ágazatban/ágazati szegmensben.
(75)
Az MSF 1998 3.4. pontja szerint a Bizottság csak akkor vizsgálja, hogy a beruházás csökkenő piacon valósul-e meg, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat a kapacitáskihasználásra vonatkozóan. A Törvényszék T-27/02 sz., a Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélete szerint az MSF 1998 3.4. és 3.10. pontjait úgy kell érteni, hogy amennyiben a Bizottság számára az érintett ágazat kapacitáskihasználásáról rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a strukturális többletkapacitás fennállásának pozitív megállapítását, akkor azt kell megvizsgálnia, hogy a kérdéses piac csökkenő-e. A Németország és társai kontra Kronofrance ítélettel a Bíróság megerősítette a Törvényszék ítéletét.
(76)
Ezért a Bizottság mindenekelőtt azt fogja megvizsgálni, hogy van-e elegendő adat a kapacitáskihasználásról. Ellenkező esetben, vagy ha az adatokból az derül ki, hogy nincsenek strukturális többletkapacitások, a Bizottság a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok alapján azt vizsgálja meg, hogy a piac mérete csökkenő-e. Az MSF 3.6. pontja szerint a Bizottságnak eközben azt is meg kell állapítania, hogy a kedvezményezettek a támogatási kérelem benyújtása előtt már rendelkeztek-e 40 % feletti piaci részesedéssel.
(77)
A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. Ezenkívül a Bizottságnak annak megállapításához, hogy a piac csökkenő mértékű-e és hogy a piaci részesedés felső határértékét túllépték-e, be kell határolnia a beruházási projekt terméke, ill. termékei által érintett piacot.
6.3.1.2. Érintett termékek
(78)
A beruházási projekt az OSB (Oriented Strand Board) és a forgácslap gyártását érinti.
(79)
A forgácslapot úgy készítik, hogy a gömbfaforgácsot és/vagy az újrahasznosított faforgácsot szerves kötőanyaggal összeragasztják. A lapokat túlnyomórészt a bútoriparban és a belsőépítésben használják.
(80)
Az OSB lapot úgy készítik, hogy az erdei fenyő forgácsát három rétegben összeragasztják. Az OSB-t elsősorban az előregyártott elemes építkezésben, a csomagolóiparban és régi épületek renoválásához használják. Az OSB-t az 1950-es években Észak-Amerikában fejlesztették ki. Az 1980-as és 1990-es években került sor az OSB áttörésére a falemezek piacán és azóta gyakran a drágább (puhafa) rétegelt lemez helyettesítésére használják.
6.3.1.3. Érintett piac
(81)
Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket foglalja magába, amelyeket a fogyasztók (a termékek speciális tulajdonságai, áruk vagy tervezett felhasználásuk miatt) vagy a gyártók (a termelőberendezések rugalmassága alapján) helyettesítő terméknek tekintenek. Az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT, vagy máskülönben annak egy jelentős része, ha versenyfeltételek ebben a térségben az EGT más térségeitől kellő mértékben megkülönböztethetők.
(82)
A projekt az OSB és a forgácslap gyártását érinti. Németország tájékoztatása szerint a termelőberendezésekben nem készíthető több különféle termék, hanem lényegében csak egy és ugyanazon termék különböző felületi minőségű változatai. Következésképpen a gyártás szempontjából kizárható a termelő berendezések rugalmassága következtében történő helyettesíthetőség.
(83)
A keresleti oldalon azonban a forgácslap és az OSB bizonyos mértékben helyettesíthetők egymással, különösen az előregyártott elemes házak építésénél. Ez a helyettesítés azonban kisebb mértékű, mint a piaci volumen 10 %-a és ezért korlátozottnak tekintendő (17), ami nyilvánvalóan a különböző végfelhasználási célokra és a jelentős árkülönbözetre (az OSB lapok ára 285 EUR/m3, forgácslapé 117 EUR/m3) vezethető vissza. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a helyettesíthetőség túl csekély mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye az OSB és a forgácslap egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.
(84)
A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatában úgy vélte, hogy a forgácslapok különálló termékpiacot képeznek. Mivel ezen álláspontját kétségbe vonták, a Bizottság megállapítja, hogy a forgácslapot a jelen értékelés céljára önálló érintett termékpiacnak kell tekinteni.
(85)
Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozat az OSB-re vonatozóan azt állapította meg, hogy az EGT-n belül bizonyos helyettesíthetőség áll fenn az OSB és a (meghatározott fajtájú/kategóriájú) rétegelt lemezek között.
(86)
A rétegelt lemez sokoldalúan felhasználható fa-polimer összetett termék. Lényegében páratlan számú vékony fa rétegből áll, amelyeket szintetikus vagy természetes ragasztóanyaggal furnérlemezzé ragasztanak össze. Létezik puha- és keményfa rétegelt lemez. Az olyan puhafák, mint a jegenyefenyő, lucfenyő és erdei fenyő (túlnyomórészt) örökzöld tűlevelűek (a fogalom nem a fa keménységére vonatkozik), keményfák a széles levelű, gyümölcsöt vagy makktermést termő és többségében télen nyugalmi időszakot tartó fafajták faanyagai.
(87)
Annak érdekében, hogy tisztázza az OSB és a különböző fajtájú/kategóriájú rétegelt lemezek közötti helyettesíthetőség mértékét, a Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az OSB-t magába foglaló piac behatárolásával kapcsolatban.
(88)
A Németország és a KronoGroup - a kedvezményezett egyik legnagyobb versenytársa - által benyújtott észrevételekből egybehangzóan az derül ki, hogy az érintett piac az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználását foglalja magába. Csak ezen végső felhasználások esetén haladja meg az OSB és a rétegelt lemez közötti potenciális helyettesíthetőség az 50 %-ot. Az anyagok különböző tulajdonságai miatt a potenciális helyettesíthetőség ezzel szemben a teherszállító járművek esetében (vastagság/tömeg arány) és a bútoriparban (külső megjelenés) elég csekély mértékű (20 % alatti). Ezeket az érveket és a helyettesíthetőség adott végső felhasználás szerinti mértékét a Jaakko Pöyry által készített tanulmányok igazolták (18).
(89)
A (88) preambulumbekezdésben felsorolt végső felhasználások szinte teljesen azonosak a puhafa rétegelt lemez végső felhasználásaival (az egyetlen különbség az, hogy a puhafa rétegelt lemezt az OSB-vel ellentétben az építőiparban is alkalmazzák). Az OSB és a keményfa rétegelt lemez közötti helyettesíthetőség ezzel szemben nem elegendő mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye a két termék egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.
(90)
Ezért a Bizottság azt az érintett piacot, amelybe az OSB tartozik, az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának piacaként határozza meg.
(91)
A falapokat ugyan jelentős mennyiségben szállítják a határokon túlra is, azonban azok mégiscsak terjedelmes, nehéz terméknek számítanak. Mivel a nagy távolságra történő szállítás következésképpen általában túl költséges, a szállítási sugár felső határértéke kb. 800 km. Az egyes ellátási területek több, egymással átfedésben lévő körként írhatók le, amelyek középpontját mindig az adott termelőüzem képezi. Mivel az egyes termelőüzemek elszórtan találhatók és a természetes ellátási területek különböző mértékben vannak átfedésben, a hatások részben az egyik körből egy másikba helyeződnek át és ezért abból kell kiindulni, hogy mindkét érintett termék esetében az EGT képezi az érintett földrajzi piacot (19).
6.3.1.4. A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatok
(92)
Az MSF 1998 7.7. pontja szerint akkor áll fenn strukturális többletkapacitás, ha az adott (rész)szektor kapacitáskihasználása az utolsó öt év átlagában több mint két százalékponttal alacsonyabb a teljes feldolgozóipar mutatójánál. Súlyos strukturális többletkapacitás áll fenn akkor, ha a feldolgozóipar átlagához képest a különbözet meghaladja az öt százalékpontot.
(93)
Az MSF 1998 13. lábjegyzete szerint a kapacitáskihasználásra vonatkozó piaci adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. A Bizottság véleménye szerint a Glunz és az OSBD OSB és forgácslap termelése a 20.20 NACE-kategóriának (furnérlemez, rétegelt lemez, farost- és faforgácslapok gyártása) felel meg, mivel a forgácslap, rétegelt lemez és OSB gyártás teszi ki a teljes európai falaptermelés 81 %-át (20). A Bizottság ezért megfelelőnek tartja, hogy a kapacitáskihasználás értékelése során a 20.20 NACE-kategóriát vegye alapul.
(94)
Németország tájékoztatást nyújtott az 1994-1998 évekre (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a 20.20 NACE-kategória átlagos kihasználási fokáról a falapok gyártására vonatkozóan. Ezek az adatok, amelyek egy független szakértő tanulmányából származnak (21), teljesítik az MSF 7.7. pontjának előírásait, mivel a szektoron belül a NACE-besorolás legalacsonyabb fokának felelnek meg.
(95)
Az éves kapacitás kiszámításához a szakértő egy termelőberendezés napi kapacitását (23 óra) évi 300 munkanappal vette figyelembe. Az éves kapacitás kiszámításának alapját az ipartól kapott tájékoztatás és saját, az egyes üzemek és présberendezések kapacitásáról adatokat tartalmazó adatbankja (Wood-Based Panel Mill Databank) alapján határozta meg. A megállapított kapacitás-adat (23 óra/300 nap) figyelembe veszi a gépek típusa és kora miatti különbségeket és az üzemek konfigurációját.
(96)
A tanulmány arra az eredményre jutott, hogy a kapacitáskihasználás mértéke 1994 és 1998 között (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a forgácslapok esetében 88,8 %-ot, az OSB esetében 80,4 %-ot, a forgácslapoknál és az OSB-nél együttesen 88,8 %-ot és a falapoknál összesen (NACE 20.20) 85 %-ot tett ki.
(97)
A falapgyártó ipar teljes kapacitáskihasználását (NACE 20:20) az EGT-ben a következő táblázat tartalmazza:
1994
1995
1996
1997
1998
Összes termelés (1 000 m3-ben)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Összes kapacitás (1 000 m3-ben)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Kihasználási arány
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
A Bizottság egy saját megbízásából elkészített tanulmányt (22) is figyelembe vett. Ebben a második tanulmányban, napi 22 órás és évi 345 napos kapacitást alapul véve, 1995-1997 évekre 81,8 % átlagos kihasználást állapítottak meg. Ez a tanulmány nyilvánvalóan csak az újabb berendezések éves kapacitásán alapszik, ezenkívül hiányoznak belőle az 1994-től 1998-ig terjedő időszak többi éveire vonatkozó adatok.
(99)
Az MSF 1998 3.1. pontja szerint a Bizottság az érintett piacon a versenyre ható valószínűsíthető következmények vizsgálatába adott esetben független külső forrásoktól származó adatokat is bevon. Amennyiben ilyen adatok nem szerezhetők be könnyen, úgy a Bizottság a tagállamok megfelelő adatait korlátozás nélkül figyelembe veszi. A Bizottság a Németország által benyújtott tanulmányt kellően megbízhatónak tartja. Ráadásul a másik tanulmány, amely nem szolgáltat teljes körű adatokat, ugyanerre az eredményre vezetne.
(100)
Az 1994 és 1998 közötti időszakban az éves átlagos kapacitáskihasználási arány az Unió feldolgozóiparának egészét tekintve 81,72 %-ot tett ki.
(101)
Mindezek után a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a beruházási projekt egy olyan ágazatban növeli a kapacitást, amelyben nincs többletkapacitás. A Bíróság Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélet szerint azonban a Bizottságnak - amennyiben, mint a jelen esetben, arra a következtetésre jutott, hogy nem áll fenn strukturális többletkapacitás - vizsgálnia kell azt a kérdést, hogy az érintett piac mérete csökkenő-e.
6.3.1.5. A nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok
(102)
Annak megállapításához, hogy a piac csökkenő-e, a Bizottság az MSF 1998 3.4. pontja szerint az érintett termékek nyilvánvaló fogyasztásának alakulását (azaz termelés plusz behozatal mínusz kivitel) az EGT teljes feldolgozóiparának növekedési arányával veti össze.
(103)
Az MSF 1998 7.8. pontja szerint az érintett termék piaca csökkenő mértékű, ha a kérdéses termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos éves növekedési aránya az utolsó öt évben jelentősen (legalább 10 %-kal) az EGT teljes feldolgozóiparának éves átlaga alatt maradt, hacsak nem figyelhető meg a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája. Abszolút csökkenő az a piac, amelyen az utolsó öt év nyilvánvaló fogyasztásának átlagos növekedési arány negatív volt.
(104)
Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között (23) összességében 5,78 % volt.
(105)
Egy független szakértői tanulmány (24) a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztásának adatairól (milliárd euróban) a következő számadatokat tartalmazza az 1993-1998 évekre (erre a hat évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában):
Milliárd EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Éves növekedés
Forgácslapok
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
A Bizottság megállapítja, hogy a növekedés mértékének különbözete (5,78 % a 4,15 %-kal szemben) meghaladja a 10 %-ot. Ez abban az esetben is így van, ha ehelyett a számokat 1999-ig (vagyis az 1994-től 1999-ig tartó időszakra) vesszük alapul, ahogyan azt a KronoGroup javasolja.
(107)
Németország észrevételében hivatkozik az MSF 1998 7.8. pontjára, amely szerint a piac (még akkor is, ha az éves növekedési arány az EGT-ben teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van) nem tekinthető relatív csökkenőnek, ha a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája figyelhető meg. Németország erre vonatkozóan egy vizsgálatra utal, amelyből az derül ki, hogy a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztása 1973 és 2003 között 36 %-kal gyorsabban emelkedett, mint a feldolgozóipar hozzáadott érték növekedése.
(108)
A Bizottság véleménye szerint ez a körülmény nem elegendő bizonyíték a forgácslapok iránti kereslet relatív növekedésének erősen emelkedő tendenciájára. Az MSF 1998 e feltétele arra a helyzetre irányul, amikor ugyan az utolsó öt évben az érintett piac átlagos növekedési aránya alacsony volt, az utolsó években azonban a növekedés egyértelmű emelkedése volt megfigyelhető, amely a következő években, amikor a támogatott beruházás kifejti hatását, továbbra is folytatódhatna. Így kívánják biztosítani, hogy a verseny támogatás által okozott torzulása csekély mértékű maradjon.
(109)
A vizsgálat ezzel szemben nagyon hosszú távú adatokra támaszkodik, amelyek nem teszik lehetővé a közvetlen jövő előrejelzését, ami a hatások értékelése szempontjából nagyobb jelentőségű. Ezen kívül a vizsgálat egészen 2003-ig tartalmaz adatokat, amelyek az eredeti bejelentéskor 2000-ben nem álltak rendelkezésre.
(110)
Ezért a Bizottság abból indul ki, hogy a forgácslap piacának mérete az MSF 1998 7.8. pontja szerint relatíve csökkenő, és a „T” versenytényezőt erre a termékre 0,75 értékkel kell figyelembe venni.
(111)
Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között 5,78 % volt.
(112)
Németország bejelentésében egy független tanácsadó vizsgálatára (25) hivatkozik, amely a következő adatokat tartalmazza az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan az EGT-ben az 1993 és 1998 közötti időszakra (milliárd euróban):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Éves növekedés
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Rétegelt lemez kategóriák
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB és rétegelt lemez kategóriák (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Az érintett piacon, amelybe az OSB és a rétegelt lemez kategóriák csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat formájában történő végső felhasználásként tartozik, a növekedési különbözet (5,765 % az 5,78 %-kal szemben) nem haladja meg a 10 %-ot. Így a Bizottság szerint az MSF 1998, 7.8. pontja értelmében az érintett piac nem csökkenő piac, tehát az OSB piacára a „T” versenytényezőt 1 értékkel kell alkalmazni.
6.3.1.6. Részesedés az érintett piacon
(114)
A versenytényező meghatározásakor a Bizottságnak az MSF 1998 3.6. pontja szerint azt is vizsgálnia kell, hogy annak a csoportnak a részesedése, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak, az érintett piacon 40 %-ot vagy többet tesz-e ki, miáltal fennállna az a veszély, hogy az érintett régióban rendes körülmények között megengedett maximális támogatás nyújtása igazságtalan versenytorzulást eredményez.
(115)
Németország a SONAE csoport - annak a TAFISA vállalkozásnak az anyavállalata, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak - piaci részesedésére vonatkozóan az EGT szintjén (27) 1999 évre (a beruházás előtt) és 2002 évre (a beruházás után) a következő adatokat szolgáltatta:
Termékpiacok
1999 (a beruházás előtt)
2002 (a beruházás után)
Forgácslapok
(…)
(…)
OSB és rétegelt lemez kategóriák (28)
(…)
(…)
(116)
A bemutatott számadatok azt jelzik, hogy a SONAE csoport részesedése az érintett piacokból a bejelentés időpontjában nem haladta meg a 40 %-ot. Ezért a megállapított versenytényezőket nem kell csökkenteni.
6.3.2. TŐKE/MUNKAERŐ ARÁNY TÉNYEZŐ
(117)
A KronoGroup észrevételében azt az álláspontot képviselte, hogy a Glanz sassenbergi forgácslap üzemének bezárása miatt áthelyezett munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) nem lenne szabad figyelembe venni. Ezek figyelembevétele ugyanis a KronoGroup nézete szerint ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy az érintett térségben helyben kell munkahelyeket teremteni az emberek számára.
(118)
A „munkahelyteremtés” fogalom az MSF 1998 értelmében a támogatási területhez kapcsolódóan értelmezendő, mivel a projekt a munkahelyteremtéssel ebben a térségben segíti elő a regionális fejlesztést. Ezért indokoltnak tűnik, hogy a térség számára új munkahelyeket „teremtett munkahelyként” ismerjék el. Ezen felül a munkahelyek teremtése a támogatási területen a túlcsordulási (spill-over) effektusok miatt kétségtelenül akkor is ennek a térségnek a javát szolgálja, ha a munkahelyeket olyan munkavállalókkal töltik be, akik egy szomszédos térségből ingáznak (ebben az esetben egy ugyanazon tagállamban található nem támogatott területről van szó) és így teljesül a regionális támogatások fő célkitűzése.
(119)
Ezért a Bizottság ezeket a munkahelyeket a beruházási projekt befektetett tőke/munkaerő tényezőjének és a regionális hatás tényezőjének megállapításánál figyelembe veszi.
(120)
Az MSF 1998 tartalmaz egy olyan tőke/munkaerő tényező arány tényezőt, amellyel a megengedett maximális támogatási intenzitást ki kell igazítani annak érdekében, hogy azokat a projekteket részesítse előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új közvetlen munkahely teremtésével hatékonyabban járulnak hozzá a munkanélküliség csökkentéséhez.
(121)
A tőke/munkaerő arány tényező különböző értékeit az MSF 1998 3.10. pontjának 2. alpontja tünteti fel. Jelen esetben összesen 199 400 000 EUR beruházással 355 munkahelyet teremtenek. Ebből munkahelyenként 561 700 EUR viszonyszám adódik, tehát a megengedett maximális támogatási intenzitás kiigazítását szolgáló „I” tényező értéke 0,8.
6.3.3. REGIONÁLIS HATÁS TÉNYEZŐ (M)
(122)
A regionális hatás tényező egy támogatott új beruházásnak az érintett támogatási terület teljes gazdaságára gyakorolt pozitív hatását veszi figyelembe. A munkahelyteremtés egy projektnek az érintett terület fejlődésre gyakorolt hatásának tekintetében mérceként vehető figyelembe. Egy tőkeintenzív beruházás jelentős számú közvetett munkahelyet teremthet az érintett támogatási területen és az esetleges szomszédos támogatási területeken. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés alatt a projekt által közvetlenül, valamint a közvetlen beszállítók és vevők által a támogatott beruházásra reagálva teremtett munkahelyeket értjük.
(123)
Németország 2000. augusztus 7-i bejelentésének időpontjában a beruházás eredményeképpen a fafeldolgozó központ elkészülte után létrejövő közvetett munkahelyek számaként összesen 520 munkahelyet adott meg és ezeket az egyes termelési területeknek megfelelően a következők szerint osztotta fel:
OSB termelés
Közvetett munkahelyek
OSB termelés
Pótlólagos munkaerő
Forgácslap termelés
Közvetett munkahelyek
Forgácslap termelés
Pótlólagos munkaerő
Összesen
Fafeldolgozás
61
11
70
12
154
Fa beszállítás az üzembe
42
8
77
14
141
Fa beszállítás az üzembe
5
8
13
Fa beszállítás az üzembe
2
3
5
Az érdekelt felek észrevételei
1
1
Szállítás az üzemből a fogyasztóhoz
50
9
76
14
149
Szolgáltatások (a berendezések karbantartása, javítása)
17
3
17
3
40
Harmadik fél általi takarítás
5
5
10
Szállás, fogyóeszközök a személyzet számára
2
5
7
Összesen
184
31
262
43
520
(124)
Az újonnan létesülő munkahelyek várható számát a következők szerint számították ki:
(125)
Németország tájékoztatása szerint 309 munkahellyel az anyagoknak az üzemekbe történő beszállítása és a végtermékeknek a fogyasztókhoz való kiszállítása a két termelési terület által létesített közvetett munkahelyek legfontosabb forrása.
(126)
[…] m3 OSB termék előirányzott gyártása […] m3 termék értékesítését eredményezi. Egy köbméter végtermék elkészítéséhez […] m3 fa szükséges, ami kb. […] m3 éves faszükségletnek felel meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét […] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét […] tonnára becsülik.
(127)
Az OSB termékek nyersanyaga 100 %-ban fa, amelyet az üzem 100 km-es körzetében termelnek ki. Az üzemek napi szükségletét […] m3-re tervezik, amely mennyiséget […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak be. Napi 2 fuvarral és […] m3 befogadóképességgel számolva ez 39 tehergépkocsi, 39 gépkocsivezető, 8 pótlólagos munkaerő és 3 szerelő igénybevételét, azaz összesen 50 közvetett munkahely létesítését jelenti. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a pótlólagos munkaerő munkahelyei nem felelnek meg az MSF 1998 3.7. és 7.5. pontjában (29) szereplő munkahely definíciónak. Ezért a Bizottság csak 42 közvetett módon létesülő munkahelyet ismer el az anyagoknak az üzemekbe történő beszállításával kapcsolatban.
(128)
A […] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi […] m3 OSB terméket eredményez, amelyet […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Napi 46 fuvarhoz 46 gépkocsivezető, 9 pótlólagos munkaerő és 4 szerelő szükséges, így tehát közvetve 59 új munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül így 50 közvetett munkahelyet teremt a végtermék kiszállítása a fogyasztókhoz.
(129)
A forgácslap üzem termelési kapacitását […] m3 nyers forgácslap és […] m3 bevonattal ellátott forgácslap mennyiségre tervezik. Az értékesítés […] m3 nyers forgácslapot és […] m3 bevonattal ellátott forgácslapot tesz ki. A feltételezett kapacitás és az értékesítési előrejelzés közötti különbözet abból adódik, hogy a forgácslapok jelentős részét bevonattal látják el. Az éves fa igényt […] m3-ben adták meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét […] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét […] tonnára becsülik.
(130)
A forgácslapok esetében is az üzem 100 km-es körzetében szállítják be a fát. Az előirányzott napi szükséglet […] m3 rönkfa, […] m3 fa csomagolóanyag és […] m3 forgács. A szállítási kapacitás a rönkfa esetében számszerűen […] m3-t és a fa csomagolóanyag esetében […] m3-t tesz ki. Ebből napi 72 fuvar adódik, amihez 72 gépkocsivezető és 14 pótlólagos munkaerő, valamint 5 szerelő szükséges, tehát összességében közvetve 91 munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül az anyagszállítás területén a forgácslap üzem 77 munkahelyet teremt.
(131)
A […] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi […] m3 forgácslap terméket eredményez, amelyet […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Amennyiben az előirányzott 71 gépkocsivezetőből, 14 pótlólagos munkaerőből és 5 szerelőből a pótlólagos munkaerőt levonjuk, úgy a végterméknek a fogyasztóhoz történő kiszállítására 76 közvetve teremtett munkahely ismerhető el.
(132)
Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal a 19 közvetett munkahellyel kapcsolatban, amely a ragasztó, fűtőanyag és melamin papír mindkét üzembe való beszállításával kapcsolatban létesülne. A Bizottság azonban ezt a mennyiséget reálisnak tartja.
(133)
A Bizottság így abból indul ki, hogy a szállítási területen közvetve összesen 264 munkahelyet teremtenek.
(134)
A fafeldolgozást, mint a közvetve teremtett munkahelyek második fontos forrását, évi 251 napon keresztül végzik.
(135)
Az OSB gyártásához napi […] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. […] m3 gépi feldolgozásához 25 favágó csoport szükséges, csoportonként 2 gépkezelővel és 2 faipari munkással, valamint egy pótlólagos munkaerővel 6 csoportonként; egy csoport napi teljesítménye […] m3, ez tehát 54 munkahelyet tesz ki. […] m3 kézi feldolgozásához 13 […] m3 napi teljesítményű erdőmunkás szükséges. Németország tájékoztatása szerint a 67 közvetve teremtett munkahelyen felül a pótlólagos munkaerő számára még 13 munkahely létesül, így a munkahelyek száma összesen 80. A 67 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 61 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.
(136)
A forgácslapok gyártásához napi […] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. Az OSB gyártás erdőgazdálkodási tevékenységeivel megegyező számítás alapján Németország 41 közvetve teremtett munkahelyet mutat ki, ami 5 pótlólagos munkaerő munkahelyét is tartalmazza. A 41 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 32 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.
(137)
[…] m3 napi fa csomagolóanyag mennyiség alapján Németország abból indul ki, hogy a fakitermelés, szállítás és nagyság szerinti válogatás területén közvetve 36 munkahely, pótlólagos munkaerőként 7 munkahely és az anyagbeszerzés, logisztika stb. területein 7 munkahely jön létre. A 43 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 38 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken.
(138)
Az erdőgazdálkodási tevékenységek tehát a Bizottság véleménye szerint közvetve összesen 131 munkahelyet teremtenek.
(139)
Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal az 51 plusz 6 pótlólagos munkahellyel kapcsolatban, amelyeket a szolgáltatási szektorban, valamint a szállással és fogyóeszközökkel kapcsolatban teremtenek. Mivel e munkahelyek közül néhányat a két üzem meg tud osztani egymással, a Bizottság 45 közvetve teremtett munkahely feltételezését tartja reálisnak.
(140)
Mindezek alapján a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken közvetve teremtett munkahelyek száma 440. A lényegében csak bebiztosított közvetett munkahely figyelembevétele nélkül a közvetve teremtett munkahelyek száma összesen 407 munkahelyet tenne ki. A 355 közvetlenül teremtett munkahely számával összevetve az arányszám mindkét esetben (440, ill. 407) meghaladja a 100 %-ot, ezért a regionális hatás tényező (M) értékére 1,5 adódik.
6.3.4. A BERUHÁZÁSI PROJEKT MEGENGEDETT MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁSA
(141)
A megengedett maximális támogatási intenzitást az MSF 1998 3.10. pontja szerint az R × T × I × M (30) képlettel kell kiszámítani.
(142)
Mivel a „T” versenytényező a két érintett terméknél különböző (az OSB esetében 1 és a forgácslapok esetében 0,75), meg kell határozni, hogyan kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt a teljes projektre. Az MSF 1998 erre vonatkozóan nem nyújt iránymutatást.
(143)
Egy hasonló, szintén az MSF 1998 hatálya alá eső és két különböző versenytényezőjű terméket érintő ügyben (C 15/06 sz. támogatás- Pilkington (31)) a Bizottság azt állapította meg, hogy a versenytényezőknek a két termékre jutó mindenkori beruházási részarány szerint történő súlyozása mesterséges lenne, mivel a kérdéses projekt egy teljesen integrált termelési helyszínre vonatkozott. Ezért a Bizottság a súlyozáshoz a két termék számára létrehozott kapacitások arányát vette alapul.
(144)
A jelen projekt, mint azt e határozat 2.3. szakasza kifejti, két egymáshoz kapcsolódó üzemre (egy OSB üzemre és egy forgácslap üzemre) vonatkozik, amelyeket közös műszaki infrastruktúra és közös igazgatás köt össze. A támogatható költségek a két üzemre feloszthatók. Ezért ebben az esetben, ellentétben a Pilkington-határozattal, a két termékre eső támogatható beruházási költségek aránya alapján számítható ki a versenytényező.
(145)
A vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország a két termék különböző versenytényezőinek súlyozására harmadik lehetőségként azt javasolja, hogy a két termelőberendezés fedezeti hozzájárulásait (32) használják fel erre a célra. Németország tájékoztatása szerint ez biztosítaná, hogy figyelembe vegyék a két érintett terméknek az üzemi eredményhez való hozzájárulását.
(146)
A mindenkori megközelítési módtól függően a versenytényező a teljes beruházási projektre 0,86 (a kapacitások aránya alapján történő számítás (33)), 0,85 (a beruházási költségek aránya alapján történő számítás (34)) vagy 0,92 (a fedezeti hozzájárulások aránya alapján történő számítás (35)) értékű.
(147)
Mivel a megengedett maximális támogatási intenzitás kiszámításához szükséges két tényező értéke 0,8 („I” tőke/munkaerő tényező) és 1,5 („M” regionális hatások tényező), ebből az MSF 1998 3.10. pontja szerint a R × T × I × M képletet alapul véve a megengedett maximális támogatási intenzitásra 36,12 %, 35,70 %, ill. 38,64 % adódik. Következésképpen a Németország által bejelentett 35 %-os támogatási intenzitás minden esetben összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival.
(148)
Ezért felesleges annak meghatározása, hogy melyik megközelítés alapján kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt. A Németország által javasolt megközelítési módot (amelyik a legkedvezőbb eredményt adja) azonban azért kell mindenképpen elutasítani, mert olyan 2004. évi adatokon alapul, amelyek a bejelentés időpontjában nem álltak rendelkezésre.
6.3.5. NINCS VISSZATÉRÍTTETÉSI RENDELKEZÉS
(149)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy Németország már kifizetett összesen […] EUR összegű támogatást a kedvezményezettnek (az összesen engedélyezett 69 797 988 euróból).
(150)
Észrevételében a KronoGroup azon a véleményen volt, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését.
(151)
A visszatéríttetési rendelkezés rendkívüli intézkedés, amelyet a Bizottság csak abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a 659/1999/EK rendelet 11. cikkében foglalt feltételek. A KronoGroup nem hozott fel meggyőző érveket arra nézve, hogy ezek a feltételek teljesültek, mindenesetre a jelen esetben a visszatéríttetési rendelkezés nem lenne méltányos.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(152)
A Bizottság megállapítja, hogy Németország a kérdéses támogatást az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nyújtotta. A Németország által alkalmazott 35 %-os támogatási intenzitás összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival. Ezért az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára 69 797 988 EUR összegben nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése a) pontja szerinti összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.