RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 270/2010
af 29. marts 2010
om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 452/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne består i en værditold på 38,1 %, undtagen for fem virksomheder, der specifikt er nævnt, og som pålægges en individuel toldsats.
1.2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(2)
I 2008 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (»interimsundersøgelsen«). Anmodningen om en undersøgelse alene af dumpingaspektet blev indgivet af en kinesisk eksporterende producent, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (»Power Team« eller »ansøgeren«). Den endelige antidumpingtold for ansøgeren er 36,5 %.
(3)
Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningen på sit nuværende niveau for at modvirke dumpingen.
(4)
Ansøgeren fremførte navnlig, at han nu driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, dvs. at virksomheden opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Ansøgeren påstod derfor, at hans normale værdi bør fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). En sammenligning af denne normale værdi og virksomhedens eksportpriser til Den Europæiske Union (»EU«) viste, at dumpingmargenen tilsyneladende er betydeligt lavere end foranstaltningens nuværende niveau.
(5)
Ansøgeren hævdede derfor, at det ikke længere var nødvendigt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau for at modvirke dumpingen, da det var baseret på den tidligere konstaterede dumping.
1.3. Indledning af undersøgelsen
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en interimsundersøgelse, og besluttede at indlede en interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren (3), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3.
1.4. Den pågældende vare og samme vare
(7)
Den vare, som er berørt af den delvise interimsundersøgelse, er den samme som i den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger (»den oprindelige undersøgelse«), dvs. strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(8)
Den vare, der fremstilles og sælges på det kinesiske hjemmemarked, og den vare, der eksporteres til EU , samt den vare, der fremstilles og sælges i Ukraine (anvendt som referenceland), har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål, og de betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
1.5. De berørte parter
(9)
Kommissionen underrettede officielt repræsentanten for EU-erhvervsgrenen, ansøgeren og repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.
(10)
Kommissionen sendte også et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling samt et spørgeskema til ansøgeren og modtog en rettidig besvarelse heraf. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der fandt dumping sted, og der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
1.6. Den nuværende undersøgelsesperiode
(11)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (den »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Der mindes om, at undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, som førte til indførelsen af foranstaltningerne, omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (»den oprindelige undersøgelsesperiode«).
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1. Markedsøkonomisk behandling
(12)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted under markedsøkonomiske vilkår. Disse kriterier er kort fortalt følgende:
-
Virksomhedsbeslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nævneværdig statslig indblanding, og udgifter skal afspejle markedsværdierne.
-
Virksomheder skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Love om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutakursomregninger sker til markedskursen.
(13)
Ansøgeren anmodede i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), om markedsøkonomisk behandling og blev opfordret til at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling.
(14)
Ved undersøgelsen blev det fastslået, at ansøgeren ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led (kriterium 1), for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Det blev fastslået, at efter den oprindelige undersøgelses undersøgelsesperiode, dvs. efter 2005, indførte staten eksportrestriktioner på en række stålvarer, herunder de vigtigste råvarer til fremstilling af strygebrætter, dvs. stålplader, stålrør og stålwire. Det bemærkes, at udgifterne til disse råvarer udgør en betydelig del af de samlede udgifter til råvarer. Indførelsen af eksportafgifter gjorde incitamentet til at eksportere mindre og øgede derved mængderne på hjemmemarkedet med lavere priser til følge. Det blev også konstateret, at kinesiske stålproducenter (5) havde adgang til en række subsidieordninger, og visse stålproducenters offentligt tilgængelige kontooplysninger bekræfter, at den kinesiske stat aktivt støtter udviklingen af stålsektoren i Kina.
(15)
Følgelig lå hjemmemarkedspriserne på stål i Kina i NUP langt under priserne på andre betydelige markeder, som f.eks. priserne på stål i Nordamerika og Nordeuropa (6), og disse prisforskelle kan ikke forklares ved nogen konkurrencefordel i stålproduktionen.
(16)
Ud fra de foreliggende oplysninger blev det konstateret, at ansøgeren nød godt af disse kunstigt lave og fordrejede priser på stål, når han købte sine råvarer på det kinesiske hjemmemarked.
(17)
Det konkluderedes derfor, at en stor del af Power Team's inputs ikke i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Følgelig blev det konkluderet, at ansøgeren ikke har dokumenteret, at alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og virksomheden kunne dermed ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(18)
Ansøgeren, eksportlandet og EU-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Ansøgeren og EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger.
(19)
Ansøgeren fremførte tre hovedargumenter inden for tidsfristen. For det første anførte denne, at Power Team's råvarepriser stadig var i overensstemmelse med hjemmemarkedspriserne, og at denne konklusion var tilstrækkelig til at opfylde kriterium 1 i den oprindelige undersøgelse. Følgelig betragtede virksomheden det som værende i strid med grundforordningens artikel 11, stk. 9, at sammenligne priserne på det kinesiske hjemmemarked med priserne på andre internationale stålmarkeder. I den forbindelse anfægtede virksomheden også relevansen af de nordeuropæiske og nordamerikanske markedspriser på stål, som der blev sammenlignet med. Ansøgeren fremførte, at der også ville være priser på andre internationale markeder, som f.eks. de tyrkiske eksportpriser, som var lavere end hjemmemarkedspriserne i Kina.
(20)
Det er korrekt, at ansøgeren opfyldte kriterium 1 i den oprindelige undersøgelse, men ikke kriterium 2. Dette er imidlertid ikke i strid med grundforordningens artikel 11, stk. 9, da der ikke er nogen ændring i den metode, der anvendes til at vurdere, om virksomheden drives under markedsøkonomiske vilkår, og navnlig om den stadig opfylder kriterium 1. I begge undersøgelser - den oprindelige undersøgelse og den fornyede undersøgelse - blev spørgsmålet om, hvorvidt råvarerne afspejler markedsværdierne, vurderet. I begge undersøgelser var en af de undersøgte indikatorer hjemmemarkedspriserne på stål, men i den oprindelige undersøgelse var der ingen andre betydelige faktorer, der syntes at have indflydelse på råvarepriserne. Således forblev metoden den samme, det var kun konklusionerne, der var forskellige.
(21)
Den fornyede undersøgelse afslørede, at efter den oprindelige undersøgelsesperiode, dvs. siden 2006, har omstændighederne ændret sig, eftersom den kinesiske stat indførte en række foranstaltninger for at modvirke eksport af stålplader, stålrør og stålwire ved at indføre en eksportafgift og ved at afskaffe momsrefusion ved eksport. Dette havde sammen med de førnævnte subsidieordninger en fordrejende virkning på de kinesiske hjemmemarkedspriser på stål, fordi den prisforskel, der blev konstateret mellem de priser og de offentliggjorte hjemmemarkedspriser for Nordamerika og Nordeuropa, voksede betydeligt til omkring 30 %. Denne prisforskel er ikke blevet anfægtet af ansøgeren efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(22)
For så vidt angår det argument, at de nordamerikanske og nordeuropæiske hjemmemarkedspriser på stål ikke er de eneste internationalt relevante priser, bemærkes det, at begge stålmarkeder blev valgt til en prissammenligning, da begge markeder har et stort forbrug af stål og er konkurrenceprægede markeder med en række aktive producenter. Det kunne derfor med rimelighed antages, at disse hjemmemarkedspriser var repræsentative for konkurrencedygtige markedspriser. Endvidere blev påstanden om, at tyrkiske eksportpriser skulle være lavere end kinesiske hjemmemarkedspriser, ikke yderligere dokumenteret på dette stadium, dvs. at der ikke blev indsendt oplysninger om konkrete priser inden for den fastsatte frist. Endvidere fremkom der ingen forklaring på, at tyrkiske eksportpriser skulle være mere relevante, i betragtning af det tyrkiske eksportmarkeds relativt beskedne størrelse i forhold til det nordamerikanske og nordeuropæiske marked.
(23)
Virksomheden hævdede dernæst, at den blev diskrimineret i forbindelse med anvendelsen af EU-lovgivningen, eftersom der i et antal andre sager af nyere dato, hvor stål udgjorde et væsentligt input, var en række kinesiske stålvirksomheder, der opfyldte kriterium 1. Disse sager blev alle gennemgået, og det blev konstateret, at ingen af de virksomheder, som var inddraget i de sager, blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, eftersom de alle manglede at opfylde mindst et andet af de i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), opførte kriterier. Af hensyn til den økonomiske forvaltning var det således ikke nødvendigt at gå i detaljer med kriterium 1, da det stod klart, at virksomheden ikke ville komme i betragtning af en anden grund. Under alle omstændigheder var Kommissionen i ingen af disse sager af nyere dato nået frem til den konklusion, at der ikke fandtes fordrejninger på det kinesiske hjemmemarked for stål, tværtimod var der ikke blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling i sager af nyere dato, hvor der kunne konstateres fordrejede priser på råvarer (7).
(24)
Endelig fremførte ansøgeren det argument, at en justering af den normale værdi ville være mere rimelig end at nægte markedsøkonomisk behandling. En justering af den normale værdi forekommer imidlertid urimelig, i betragtning af at et af kriterierne for at indrømme markedsøkonomisk behandling er, at udgifterne til de vigtigste inputs skal afspejle markedsværdierne. Hvis dette ikke er tilfældet, bør konsekvensen snarere være, at der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, og at den normale værdi erstattes af den normale værdi i et referenceland, navnlig hvis råvarerne udgør så betydelig en del af udgifterne til inputs.
(25)
Det konkluderes, at ingen af Power Team's argumenter var overbevisende eller førte til en anden vurdering af konklusionerne.
(26)
EU-erhvervsgrenen påpegede, at den kinesiske stat havde grebet meget ind i forbindelse med stålindustrien, hvilket allerede havde fået EU og USA til at anmode om WTO-konsultationer for at løse disse problemer.
(27)
På grundlag af ovenstående bekræftes konklusionerne, samt at Power Team ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(28)
Efter offentliggørelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af forordning (EF) nr. 452/2007, fremsatte ansøgeren yderligere bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(29)
Ansøgeren genfremsatte hovedsagelig sit argument om, at dennes vigtigste inputs ville afspejle markedsværdierne i Kina, og at kinesiske priser i det store og hele ville være i overensstemmelse med priserne på andre internationale markeder. Ansøgeren erkendte, at prisstigningen på de vigtigste inputs var mindre markant i Kina i 2008 end på andre internationale stålmarkeder, men påstod, at dette ikke skyldtes fordrejninger, hvorimod der kunne ligge andre rent kommercielle faktorer til grund for de lavere priser på det kinesiske hjemmemarked. Ansøgeren pegede på øget produktion i 2008 og anførte, at den gældende antidumping- og udligningstold på eksporten af størstedelen af de inputs af stål, der produceres i Kina, har gjort, at de kinesiske producenter har sænket deres priser på hjemmemarkedet.
(30)
Det bemærkes, at de yderligere prisoplysninger, som ansøgeren fremkom med, understøttede konklusionerne om, at de vigtigste råvarer til fremstillingen af strygebrætter i 2008 i gennemsnit var væsentlig billigere på det kinesiske hjemmemarked end på andre betydelige markeder i verden.
(31)
For så vidt angår det argument, at det var rent kommercielle faktorer, som lå til grund for den prisforskel, dvs. den øgede produktion i Kina, bemærkes det, at det argument ikke var tilstrækkelig dokumenteret, navnlig for så vidt angår en mulig sammenhæng mellem den påståede vækst i produktionen og situationen på efterspørgselssiden. Samtidig viser det argument, som blev fremført af ansøgeren, nemlig at der var indført udligningstold på eksporten af en række stålprodukter fra Kina, blot, at de kinesiske stålproducenter rent faktisk nød godt af subsidier.
(32)
Derfor kan ansøgerens påstand om, at stålmarkedet i Kina ikke er fordrejet, ikke tages til følge, og det konkluderes endeligt, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling ikke bør revideres, og at Power Team ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2.2. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, indføres der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterier for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Disse kriterier er kort fortalt følgende:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(34)
Ud over den markedsøkonomiske behandling anmodede ansøgeren også om individuel behandling for det tilfælde, at den pågældende ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(35)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren opfyldte alle ovennævnte kriterier, og det konkluderes, at Power Team bør indrømmes individuel behandling.
2.3. Normal værdi
(36)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(37)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte atter at benytte Tyrkiet, der blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse, som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, men der var ingen samarbejdsvillig tyrkisk producent i forbindelse med denne interimsundersøgelse. En ukrainsk eksporterende producent, som var inddraget i en sideløbende undersøgelse i forbindelse med en anden interimsundersøgelse, var imidlertid samarbejdsvillig. De interesserede parter blev underrettet herom, og der blev ikke gjort indsigelser mod at benytte Ukraine som referenceland på det tidspunkt.
(38)
Da der ikke var nogen umiddelbare grunde til ikke at vælge Ukraine som referenceland, og navnlig da der ikke var nogen anden producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, blev den normale værdi fastsat på grundlag af verificerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(39)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det konstateret, at den samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare i referencelandet var repræsentativt i forhold til ansøgerens eksportsalg til EU. Endvidere blev det sammenlignelige hjemmemarkedssalg (om nødvendigt justeret for fysiske egenskaber) for alle eksporterede varetyper anset for at være repræsentativt, eftersom den solgte mængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.
(40)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hjemmemarkedssalget i referencelandet af hver type strygebræt, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder af den pågældende type strygebræt.
(41)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen på en specifik varetype svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne blev derfor fastlagt for hver enkelt varetype, der solgtes på hjemmemarkedet i referencelandet i undersøgelsesperioden.
(42)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(43)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende varetype lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af udelukkende fortjenstgivende salg af den varetype.
(44)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at i tilfælde, hvor fortjenstgivende salg udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde af en bestemt varetype, burde man normalt anvende en beregnet normal værdi.
(45)
I den forbindelse bemærkes det, at der ikke var tale om en situation med under 10 % fortjenstgivende salg i forbindelse med denne undersøgelse. Endvidere er den praksis med automatisk at beregne en normal værdi under sådanne omstændigheder ikke længere gældende.
2.4. Eksportpris
(46)
Den pågældende vare blev i alle tilfælde solgt til eksport til uafhængige kunder i EU gennem uafhængige forhandlere i Kina, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, nemlig på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til EU.
(47)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at eksportprisen skulle fastsættes på grundlag af prisen på den uafhængige kinesiske forhandlers faktura ved salg til uafhængige kunder i EU, og ikke som det blev gjort på grundlag af den pris, der er betalt eller skal betales for varen, når den sælges af Power Team til den uafhængige forhandler i Kina til eksport. En sådan fremgangsmåde ville imidlertid ikke være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, hvoraf det fremgår, at når varer sælges til eksport, beregnes eksportprisen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer første gang videresælges til en uafhængig køber. Påstanden må derfor afvises.
2.5. Sammenligning
(48)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for fysiske egenskaber, transportudgifter, omkostninger til forsikring og håndtering og kreditomkostninger, når dette var relevant og berettiget. I betragtning af at eksportprisen blev fastsat udelukkende på grundlag af hjemmemarkedssalg til kinesiske forhandlere til eksport, var der ingen grund til at tage hensyn til afgiftsforskelle, eftersom den normale værdi også blev fastsat ud fra hjemmemarkedssalget i referencelandet, der har en lignende afgiftsordning. Både den normale værdi og eksportprisen blev derfor beregnet ekskl. moms.
(49)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at grupperingen af varetyper (som rent faktisk var sket til sammenligningsformål) skabte tvivl om, hvorvidt prissammenligningen var korrekt.
(50)
I den sammenhæng bemærkes det, at grupperingen af varetyper i forbindelse med denne undersøgelse var identisk med den gruppering, der blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og blev betragtet som nødvendig for at øge sammenligneligheden mellem de varer, som Power Team solgte til eksport til EU, og de varer, som blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet. Det bør også bemærkes, at ansøgeren ikke dokumenterede sin anmodning yderligere, navnlig for så vidt angår grunden til, at den foretagne gruppering (som forklaret i den særlige fremlæggelse af oplysninger til ansøgeren) ikke ville være hensigtsmæssig. Påstanden må derfor afvises.
2.6. Dumpingmargen
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted.
(52)
Det blev konstateret, at Power Team's dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit EU's grænse, var på 39,6 %.
3. VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE
(53)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(54)
I denne forbindelse skal der mindes om, at ansøgeren blev nægtet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, fordi der blev konstateret uregelmæssigheder, for så vidt angår dennes regnskabsføring. I denne undersøgelse konstateredes det, at Power Team opfyldte dette kriterium. Som anført ovenfor opfyldte ansøgeren imidlertid ikke kriteriet for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c, første led, for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Derfor har omstændighederne, for så vidt angår markedsøkonomisk behandling, ikke ændret sig for ansøgerens vedkommende.
(55)
De oplysninger, der blev indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen (dvs. ansøgerens individuelle priser ved eksport til EU og en normal værdi, fastsat i Ukraine som referenceland), førte imidlertid til en højere dumpingmargen. Denne ændring betragtes som betydelig, og bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ville ikke længere være tilstrækkeligt til at modvirke dumpingen.
4. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(56)
Som resultat af den fornyede undersøgelse anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra Power Team til 39,6 %.
(57)
For så vidt angår niveauet for resttolden, mindes der om, at samarbejdsviljen i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var begrænset. Således blev tolden for ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat på et niveau, der svarede til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producents mest solgte varetyper med den højeste dumpingmargen. Ved at anvende samme metode og ud fra de relevante oplysninger fra ansøgeren skal resttolden ændres til 42,3 %.
(58)
De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre forordning (EF) nr. 452/2007, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 452/2007 foretages følgende ændringer:
-
Oplysningerne om Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou i tabellen i artikel 1, stk. 2, affattes således:
Land
Producent
Told (%)
Taric-tillægskode
Kina
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Oplysningerne om alle andre virksomheder i Kina i tabellen i artikel 1, stk. 2affattes således:
Land
Producent
Told (%)
Taric-tillægskode
Kina
Alle andre virksomheder
42,3
A999
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2010
A TANÁCS 270/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. március 29.)
a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A 452/2007/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: a KNK) származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 38,1 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve öt, külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.
1.2. Felülvizsgálati kérelem
(2)
2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. (Guangzhou) (a továbbiakban: a Power Team vagy a kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 36,5 %.
(3)
Kérelemében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához nincs többé szükség az intézkedés jelenlegi mértékű fenntartására.
(4)
A kérelmező elsősorban azt állította, hogy jelenleg már piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. A kérelmező ezért azt állítja, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján kellene kiszámítani. Az említett rendes érték és az Európai Unióba irányuló exportárak összehasonlítása azt mutatta, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnik, mint az intézkedés jelenlegi szintje.
(5)
Ennélfogva a kérelmező álláspontja értelmében a dömping ellensúlyozása érdekében nincs szükség arra, hogy a korábban megállapított dömping szintjének alapján megállapított vámintézkedések a jelenlegi szinten fennmaradjanak.
1.3. A felülvizsgálat megindítása
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta (3).
1.4. Érintett termék és hasonló termék
(7)
A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezetett (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat), azaz a jelenleg az ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és az ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is.
(8)
A Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, illetve az Unióba exportált termék, valamint az (analóg országként alkalmazott) Ukrajnában gyártott és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
1.5. Az érintett felek
(9)
A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazat képviselőjét, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.
(10)
A Bizottság a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) iránti kérelemhez igénylőlapot és kérdőívet küldött, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén.
1.6. A felülvizsgálati időszak
(11)
A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1-je és 2008. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 2005. január 1-jétől2005. december 31-ig tartott (a továbbiakban: az eredeti vizsgálati időszak).
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Piacgazdasági elbánás
(12)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során - azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, vagyis ahol beigazolódik, hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek - a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)-(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni. Ezek a követelmények a következőképpen foglalhatók össze:
-
az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik,
-
a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyen a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálatot végeznek, és melyet minden területen alkalmaznak,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,
-
a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,
-
a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.
(13)
A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint piacgazdasági elbánást kért, és felkérték, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(14)
A vizsgálat megállapította, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak (1. kritérium). Megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően, azaz 2005 után a kínai állam exportkorlátozásokat rendelt el több acéltermékre, köztük a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagokra, azaz az acéllemezekre, acélcsövekre és acélhuzalokra vonatkozóan. Megjegyzendő, hogy e nyersanyagok költsége az összes nyersanyagköltség jelentős részét teszi ki. Az exportadók kivetése következtében csökkent az exportösztönzés, ez a hazai piacon rendelkezésre álló mennyiség növekedésével járt, ami viszont alacsonyabb árakat eredményezett. Az is megállapítást nyert továbbá, hogy több támogatási rendszer is a kínai acélgyártók rendelkezésére állt (5), emellett pedig számos acélgyártó nyilvánosan hozzáférhető számlái is azt támasztják alá, hogy a kínai állam aktívan támogatja a kínai acélágazat fejlődését.
(15)
Ennek következtében a Kínai Népköztársaságban a belföldi acélárak a felülvizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak más, jelentős világpiacok árainál, nevezetesen az észak-amerikai és az észak-európai acéláraknál (6), és ez az árkülönbség nem magyarázható az acélgyártásban tapasztalható bármiféle versenyelőnnyel.
(16)
Az iratokból az is kiderül továbbá, hogy a kérelmező profitált a mesterségesen alacsony és torzított acélárakból, mivel nyersanyagait a kínai belföldi piacon vásárolta.
(17)
Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team főbb ráfordításai nem tükrözik alapvetően a piaci értékeket. Következésképpen megállapították, hogy a kérelmező nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.
(18)
A kérelmező, az exportáló ország és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A kérelmezőtől és az uniós gazdasági ágazattól is érkeztek észrevételek.
(19)
A kérelmező három fő érvet hozott fel a megadott határidőn belül. Először is azt állította, hogy a Power Team nyersanyagárai továbbra is megfelelnek a belföldi áraknak, és hogy ez a megállapítás az eredeti vizsgálat során elegendő volt az 1. kritérium teljesítéséhez. A vállalat ennélfogva úgy tekinti, hogy a kínai belföldi árak összehasonlítása más nemzetközi acélpiacok áraival az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megsértését jelenti. Ezzel összefüggésben a vállalat vitatta azt is, hogy az észak-európai és észak-amerikai acélpiaci árak, amelyekkel az összehasonlítást végezték, jelen esetben relevánsak volnának. A kérelmező azt állította, hogy más nemzetközi piaci árak is léteznek - például a török exportárak -, amelyek alacsonyabbak a KNK belföldi árainál.
(20)
Az eredeti vizsgálatban a kérelmező valóban teljesítette az 1. kritériumot, a 2. kritériumot azonban nem. A Bizottság álláspontja szerint ugyanakkor nem sértették meg az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdését, mivel a módszer annak megítélésére, hogy egy vállalat piacgazdasági feltételek szerint működik-e vagy sem, és különösen, hogy teljesíti-e az 1. kritériumot, semmit sem változott. Mindkét vizsgálat - vagyis az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat - során azt vizsgálták, hogy a nyersanyagárak tükrözik-e a piaci értékeket. Mindkét vizsgálat során megvizsgálták a belföldi acélárakat, azonban az eredeti vizsgálatban nem volt egyéb olyan jelentős tényező, amely látszólag hatással lett volna a nyersanyagárakra. Ezért a módszer nem változott, csupán a megállapítások voltak eltérőek.
(21)
A felülvizsgálat során kiderült, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően, vagyis 2006 óta a körülmények megváltoztak, mivel a kínai állam több intézkedéssel is gátolta az acéllemezek, acélcsövek és acélhuzalok kivitelét azáltal, hogy exportadót vezetett be, és megszüntette az exportra vonatkozó héa visszatérítését. A korábban említett támogatási rendszerekkel együtt mindez torzítóan hatott a kínai belföldi acélárakra, mivel az ottani árak és az észak-amerikai, valamint észak-európai belföldi árak közötti árkülönbség jelentősen, közel 30 %-ra nőtt. A kérelmező a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokról szóló tájékoztatást követően nem vitatta az árkülönbséget.
(22)
A kérelmező azon érvelését illetően, miszerint nem csupán az észak-amerikai és észak-európai belföldi acélárak tekinthetők az egyetlen, nemzetközi szempontból releváns áraknak, megjegyzendő, hogy azért választották ki mindkét acélpiacot az árak összehasonlításához, mert ezeken a piacokon jelentős az acélfogyasztás, és mindkettő több aktív gyártóval is rendelkező, versenyképes piacnak számít. Ennek alapján ésszerűen feltételezni lehetett, hogy az ottani belföldi árak a versenyképes piaci árakat tekintve reprezentatívak. Továbbá azt az állítást, hogy a török exportárak alacsonyabbak a kínai belföldi áraknál, eddig nem támasztották alá, vagyis a határidőn belül nem szolgáltattak konkrét adatokat az adott árakra vonatkozóan. Ezenkívül arról sem szolgáltak magyarázattal, hogy a török exportárak - a török exportpiacnak az észak-amerikai és az észak-európai piachoz mért relatív kis méretét tekintve - miért számítanának relevánsabbak.
(23)
A vállalat másodsorban azt állította, hogy az uniós jogszabály alkalmazásakor megkülönböztetés éri, mivel számos egyéb korábbi esetben, amikor az acél főbb ráfordításnak számított, volt néhány kínai vállalat, amely megfelelt az 1. kritériumnak. Az esetek mindegyikét megvizsgálták, és megállapították, hogy az érintett vállalatok egyikét sem részesítették piacgazdasági elbánásban, mivel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumok közül legalább egynek nem feleltek meg. Így a hatékony adminisztráció érdekében ezért már nem volt szükség az 1. kritériumnak való megfelelés részletes kivizsgálására, mivel egyértelmű volt, hogy a vállalat egy másik feltételt nem teljesített. Az említett korábbi esetekben a Bizottság mindenesetre soha nem jutott arra a következtetésre, hogy a kínai belföldi acélpiacon nem állnak fenn torzulások, hanem ezekben az esetekben sokkal inkább megtagadta a piacgazdasági elbánást, amennyiben valamely nyersanyag tekintetében torzulásokat állapított meg (7).
(24)
Végezetül a kérelmező érvelésében azt állította, hogy a rendes érték kiigazítása a piacgazdasági elbánás megtagadásánál megfelelőbb lenne. A rendes érték kiigazítása ugyanakkor nem lenne helyénvaló, mivel a piacgazdasági elbánásban való részesítés feltételei között szerepel, hogy a főbb ráfordításoknak tükrözniük kell a piaci értékeket. Amennyiben nem tükrözik, annak inkább az a következménye, hogy megtagadják a piacgazdasági elbánást, a rendes értéket pedig egy analóg ország rendes értékével helyettesítik, főként ha a nyersanyagok a ráfordítások költségeinek olyan jelentős részét teszik ki.
(25)
Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a Power Team által felhozott érvek egyike sem volt meggyőző, és nem eredményezte a megállapítások átértékelését.
(26)
Az uniós gazdasági ágazat rámutatott arra, hogy a kínai állam nagy mértékben beavatkozott az acéliparba, ezért az EU és az Egyesült Államok a probléma megoldása céljából már WTO-konzultációkat kérelmezett.
(27)
A fentiek alapján a vizsgálat megállapításait és a következtetést, mely szerint a Power Team nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, megerősítették.
(28)
Miután az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást kívántak tenni az 452/2007/EK rendelet módosítására, a kérelmező további észrevételeket nyújtott be az eredményekhez.
(29)
A kérelmező elsősorban azt az érvét ismételte meg, hogy főbb ráfordításai tükrözik a kínai piaci értékeket, és hogy a kínai árak nagyjából megfelelnek más nemzetközi piaci áraknak. A kérelmező elismerte ugyan, hogy 2008-ban a KNK-ban a fő ráfordítások árai kevésbé emelkedtek, mint a nemzetközi acélpiacokon, azt állította azonban, hogy ez nem az ártorzításoknak tudható be; a kínai belföldi piac alacsony árai sokkal inkább egyéb, puszta kereskedelmi tényezőkre vezethetők vissza. A kérelmező utalt a termelés 2008. évi növekedésére, és kifejtette, hogy a KNK-ban gyártott legtöbb acéltermék exportjára kivetett, meglévő dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok arra késztették a kínai gyártókat, hogy csökkentsék belföldi piaci áraikat.
(30)
Megjegyzendő, hogy a kérelmező által az árra vonatkozóan benyújtott további információk azt a megállapítást támasztották alá, miszerint 2008-ban a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagok átlagban jelentősen olcsóbbak voltak a kínai belföldi piacon, mint más jelentős világpiacokon.
(31)
Ami a kérelmező azon érvelését illeti, hogy az árkülönbség pusztán kereskedelmi tényezőkre, azaz a megnövekedett kínai termelésre vezethető vissza, megjegyzendő, hogy ez az érv nem volt kellően megalapozott, különösen az állítólagos termelésnövekedés és a keresleti oldal helyzete közötti lehetséges összefüggés tekintetében. Ugyanakkor a kérelmező által felhozott érv is - vagyis hogy a KNK-ból származó számos termék exportjára kiegyenlítő vámok vannak érvényben - azt bizonyítja, hogy a kínai acélgyártók valóban támogatásokban részesültek.
(32)
Ennélfogva a kérelmező azon érvelése, hogy a KNK acélpiaca nem torzul, fenntarthatatlan, és végérvényesen megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás meghatározását nem kell felülvizsgálni, valamint hogy a Power Teamnek nem kell megadni a piacgazdasági elbánást.
2.2. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országokra adott esetben az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumát. Ezek a kritériumok a következőképpen foglalhatók össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy közös vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a vállalat kellőképpen független az állami beavatkozástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik;
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.
(34)
A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást.
(35)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a kérelmező az összes fenti kritériumot teljesítette, ebből következően a Power Teamnek meg kell adni az egyéni elbánást.
2.3. Rendes érték
(36)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében - amennyiben a piacgazdasági elbánás nem adható meg - az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(37)
A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ismét Törökországot - melyet már az eredeti vizsgálat során is analóg országként alkalmaztak - kívánja megfelelő analóg országként kiválasztani a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, azonban ebben az időközi felülvizsgálatban egyetlen török gyártó sem működött együtt. Ugyanakkor egy ukrán exportáló gyártó, amelyet egy párhuzamosan zajló, másik időközi felülvizsgálat keretében vizsgáltak, együttműködött. Az érdekelt feleket tájékoztatták erről, és nem érkezetek Ukrajna analóg országként való alkalmazását kifogásoló észrevételek.
(38)
Miután láthatóan semmi ok nem volt arra, hogy ne Ukrajnát válasszák ki analóg országként, és különösen tekintettel arra, hogy nem volt más, harmadik országbeli gyártó, amely együttműködött volna, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint, azaz az analóg ország együttműködő gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapították, hogy az együttműködő gyártó által a hasonló termékből belföldön lebonyolított értékesítési mennyiség a kérelmezőnek az EU-ba történő exportértékesítéséhez képest reprezentatív volt. Ezenkívül az összehasonlítható belföldi értékesítéseket (szükség szerint a különböző fizikai jellemzők figyelembevétele érdekében kiigazítva) valamennyi exportált terméktípus esetében reprezentatívnak tekintették, mivel az eladott mennyiség az EU-ba irányuló teljes exportértékesítések legalább 5 %-át elérte.
(40)
A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy az analóg ország belföldi piacán reprezentatív mennyiségben értékesített vasalódeszka mindegyik típusának értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthető-e. E célból meghatározta a szóban forgó vasalódeszka-típusok független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítésének arányát.
(41)
A belföldi értékesítési ügyletek akkor tekinthetők nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezik a gyártási költségekkel vagy meghaladja azokat. Ezért a Bizottság meghatározta a vizsgálati időszak alatt az analóg ország belföldi piacán értékesített mindegyik típus gyártási költségét.
(42)
Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.
(43)
Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként számítottak ki.
(44)
Tájékoztatását követően a kérelmező megjegyezte, hogy olyan esetekben, amikor a nyereséges értékesítések egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át teszik ki, rendszerint számtanilag képzett rendes értéket kellene alkalmazni.
(45)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyereséges értékesítések aránya e vizsgálat során soha nem volt 10 %-nál kevesebb. Ezenkívül már megszűnt az a gyakorlat, mely szerint hasonló körülmények között automatikusan rendes értéket állapítanak meg.
2.4. Exportár
(46)
Az érintett terméket valamennyi esetben KNK-beli független kereskedőkön keresztül exportként értékesítették uniós független fogyasztók számára; az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a termék EU-ba történő exportértékesítésekor ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.
(47)
A tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy az exportárat a kínai független kereskedő által az uniós független fogyasztónak felszámított eladási ár alapján kellene megállapítani, nem pedig - mint ahogyan az megtörtént - annak, a termékért fizetett vagy fizetendő árnak az alapján, amelyet a Power Team exportra történő értékesítésekor a KNK-beli független kereskedőknek felszámol. Ez a megközelítés ugyanakkor nem felelne meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének, mely előírja, hogy exportra értékesített áruk esetében az exportárat az első független fogyasztó számára történő értékesítés alapján kell megállapítani. Következésképpen ezt az állítást elutasították.
2.5. Összehasonlítás
(48)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - kiigazították a fizikai jellemzőkben, a fuvarozási, biztosítási, valamint a kezelési és hitelköltségekben mutatkozó különbségeket. Mivel az exportárat kizárólag a kínai kereskedők számára - exportértékesítésre szánt - történő belföldi értékesítések alapján állapították meg, nem volt indokolt az eltérő adózás miatti kiigazítás, mivel a rendes értéket a hasonló adózási rendszerrel rendelkező analóg országban is a belföldi értékesítések alapján állapították meg. A rendes értéket és az exportárat is tehát héa nélkül számították ki.
(49)
A tájékoztatást követően a kérelmező megjegyezte, hogy a terméktípusok csoportosítása (ami valóban összehasonlítási céllal történt) bizonyos kétségeket vet fel az árak összehasonlításának helytállóságát illetően.
(50)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a terméktípusok csoportosítása e vizsgálat során ugyanúgy történt, mint az eredeti vizsgálatban, és ezt szükségesnek tartották annak érdekében, hogy az árukat, amelyeket a Power Team exportként értékesített, az Unióba jobban össze lehessen hasonlítani az analóg ország belföldi piacán értékesített árukkal. Megjegyzendő továbbá az is, hogy a kérelmező ezen állítását nem támasztotta alá részletesebben, különösen arra vonatkozóan, hogy a csoportosítás, ahogyan történt (és amit a kérelmezőnek szánt külön tájékoztatásban elmagyaráztak) miért ne lenne megfelelő. Következésképpen ezt az állítást elutasították.
2.6. Dömpingkülönbözet
(51)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.
(52)
A Power Team esetében megállapított dömpingkülönbözet - a nettó, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve - 39,6 %.
3. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(53)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(54)
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során a kérelmezőtől megtagadták a piacgazdasági elbánásban való részesítést, mert számviteli gyakorlatában szabálytalanságokat állapítottak meg. A felülvizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team teljesíti ezt a kritériumot. A fentiekből ugyanakkor kitűnik, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak. Ebből következően a piacgazdasági elbánás tekintetében a kérelmező körülményei nem változtak meg.
(55)
A vizsgálat során begyűjtött és ellenőrzött adatok (azaz a kérelmezőnek az EU-ba irányuló egyedi exportárai és Ukrajna mint hasonló ország esetében megállapított rendes érték) ugyanakkor magasabb dömpingkülönbözetet eredményeztek. Ez a változás jelentősnek tekintendő, így az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazása már nem lenne elegendő a dömping ellensúlyozásához.
4. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(56)
E felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a Power Teamtől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot 39,6 %-ra módosítani.
(57)
Ami a maradványvámot illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során csekély volt az együttműködés. Az együtt nem működő vállalatokra ezért a vámot olyan szinten állapították meg, amely megfelel a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártó legnagyobb mennyiségben értékesített terméktípusai dömpingkülönbözete súlyozott átlagának. Ugyanezen módszert alkalmazva, valamint a kérelmező vonatkozó adatainak figyelembevételével a maradványvámot 42,3 %-ra kell módosítani.
(58)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a 452/2007/EK rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a végleges megállapításokat azoknak megfelelően módosították,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
A 452/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
-
Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázatban a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou gyártóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköz-társaság
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázatban a KNK-beli összes többi vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköz-társaság
Az összes többi vállalat
42,3
A999
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. március 29.