RÅDETS FORORDNING (EU, EURATOM) Nr. 617/2010
af 24. juni 2010
om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 337,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 187,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
For at Kommissionen kan udføre sine opgaver på energiområdet, er det afgørende at få tegnet et samlet billede af udviklingen i investeringerne i energiinfrastrukturen i Unionen. Tilgængelige, regelmæssige og ajourførte data og oplysninger bør sætte Kommissionen i stand til at foretage de fornødne sammenligninger og evalueringer og foreslå relevante foranstaltninger på grundlag af korrekte tal og analyser, især vedrørende den fremtidige balance mellem udbud af og efterspørgsel efter energi.
(2)
Energimæssigt har situationen i og uden for Unionen ændret sig væsentligt i de senere år, hvilket betyder, at investeringer i energiinfrastruktur er blevet helt centrale for at sikre Unionens energiforsyninger samt for, at det indre marked kan fungere, og at Unionen kan gennemføre den overgang til et lavkulstofenergisystem, som den har påbegyndt.
(3)
Den nye energisituation kræver betydelige investeringer i alle infrastrukturformer i alle energisektorer og i udvikling af nye typer infrastruktur og nye teknologier, der vinder udbredelse på markedet. Med liberaliseringen af energisektoren og den fortsatte integration af det indre marked får de økonomiske operatører en mere fremtrædende rolle i investeringssammenhæng. Samtidig vil de nye politikkers krav, som f.eks. mål der har indvirkning på brugen af forskellige brændsler og brændstoffer, ændre på medlemsstaternes politikker for etablering af ny og/eller mere moderne energiinfrastruktur.
(4)
I den forbindelse bør investeringer i energiinfrastruktur i Unionen få større opmærksomhed, især med henblik på at forebygge problemer, fremme bedste praksis og opnå større gennemsigtighed med hensyn til den fremtidige udvikling af Unionens energisystemer.
(5)
Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi bør derfor råde over nøjagtige data og oplysninger om investeringsprojekter, herunder nedlæggelse af infrastrukturer, i de vigtigste dele af Unionens energisystem.
(6)
Data og oplysninger om den forventede udvikling i produktions-, transmissions- og lagerkapacitet og om projekter i de forskellige energisektorer er af interesse for Unionen og er vigtige for fremtidige investeringer. Det er derfor nødvendigt at sikre, at Kommissionen underrettes om de investeringsprojekter, hvor anlægs- eller nedlæggelsesarbejdet er påbegyndt, eller hvor der er truffet en endelig beslutning om investering.
(7)
Ifølge artikel 41 og 42 i Euratomtraktaten har virksomhederne pligt til at give meddelelse om deres investeringsprojekter. Det er påkrævet at supplere sådanne oplysninger med regelmæssige indberetninger om gennemførelsen af investeringsprojekter. Sådanne supplerende indberetninger berører ikke Euratomtraktatens artikel 41-44.
(8)
For at Kommissionen kan danne sig et sammenhængende billede af den fremtidige udvikling i hele Unionens energisystem, kræves der harmoniserede rammer for indberetning om investeringsprojekter, som bygger på ajourførte kategorier af, hvilke officielle data og oplysninger medlemsstaterne skal indsende.
(9)
Medlemsstaterne bør med dette for øje give Kommissionen data og oplysninger om de på deres område planlagte og igangværende investeringsprojekter i energiinfrastruktur vedrørende produktion, oplagring og transmission af olie, naturgas, elektricitet, herunder elektricitet fra vedvarende kilder, biobrændsler og biobrændstoffer samt CO2-opsamling og -lagring, herunder sammenkoblinger med tredjelande. Det bør pålægges virksomhederne at indberette sådanne data og oplysninger til medlemsstaterne.
(10)
Som følge af tidshorisonten for investeringsprojekter i energisektoren bør indberetning hvert andet år være tilstrækkeligt.
(11)
For at undgå uforholdsmæssigt store administrative byrder og minimere omkostningerne for medlemsstaterne og virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, bør denne forordning give mulighed for at fritage medlemsstater og virksomheder for indberetningspligten, hvis Kommissionen modtager tilsvarende oplysninger i medfør af energisektorspecifikke retsakter, der er vedtaget af EU-institutionerne, og hvis mål er konkurrencebaserede energimarkeder i Unionen, et bæredygtigt europæisk energisystem og sikre energiforsyninger til Unionen. Ethvert dobbeltarbejde i forbindelse med indberetningskravene i tredje lovgivningspakke vedrørende det indre marked for elektricitet og naturgas bør således undgås.
(12)
Af hensyn til databehandlingen og en enkel og sikker dataindberetning bør Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi have mulighed for at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger hertil, navnlig benytte integrerede it-værktøjer og -procedurer.
(13)
Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (1), og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (2). Nærværende forordning berører ikke disse bestemmelser.
(14)
Medlemsstaterne eller deres bemyndigede enheder og Kommissionen bør beskytte fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger. Derfor bør medlemsstaterne eller deres bemyndigede enheder, dog ikke for data og oplysninger vedrørende grænseoverskridende transmissionsprojekter, aggregere sådanne data og oplysninger på nationalt niveau, før de indberettes til Kommissionen. Om nødvendigt bør Kommissionen yderligere aggregere disse data på en sådan måde, at der ikke kan afsløres eller udledes nogen detaljerede oplysninger om de enkelte virksomheder og anlæg.
(15)
Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi bør regelmæssigt foretage en tværsektoriel analyse af udviklingen i Unionens energisystems struktur og dets udsigter og, hvor det er relevant, en mere fokuseret analyse af bestemte aspekter af energisystemet. Især bør analysen medvirke til at påpege eventuelle infrastruktur- og investeringsmangler for derved at opretholde balancen mellem energiudbud og energiefterspørgsel. Denne analyse bør også bidrage til drøftelserne på EU-plan om energiinfrastrukturer og bør derfor fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt stilles til rådighed for interesserede parter.
(16)
Kommissionen kan bistås af eksperter fra medlemsstaterne eller andre kompetente eksperter med henblik på at nå frem til en fælles opfattelse af potentielle infrastrukturmangler og risici i forbindelse hermed og bidrage til at gøre den fremtidige udvikling mere gennemsigtig.
(17)
Kommissionen bør så vidt muligt bygge videre på den indberetningsform, der blev anvendt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2386/96 (3), der gennemfører Rådets forordning (EF) nr. 736/96 af 22. april 1996 om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter af interesse for Fællesskabet inden for olie-, naturgas- og elektricitetssektorerne (4), og efter høring af nationale eksperter vedtage de tekniske foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning.
(18)
På baggrund af omfanget af de ændringer, der er nødvendige for at tilpasse forordning (EF) nr. 736/96 til nutidens udfordringer på energimarkedet, og af hensyn til klarheden bør nævnte forordning ophæves og erstattes af en ny forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. I denne forordning fastsættes ensartede rammer for indberetning til Kommissionen af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, naturgas, elektricitet, herunder elektricitet fra vedvarende kilder, biobrændsler og biobrændstoffer samt investeringsprojekter vedrørende opsamling og lagring af CO2, der produceres i disse sektorer.
2. Forordningen anvendes på de i bilaget anførte typer investeringsprojekter, hvor anlægs- eller nedlæggelsesarbejdet er påbegyndt, eller hvor der er truffet en endelig beslutning om investering.
Medlemsstaterne kan endvidere forelægge anslåede data eller foreløbige oplysninger om de i bilaget anførte typer investeringsprojekter, hvor anlægsarbejdet forventes påbegyndt inden for fem år, og om dem, som forventes nedlagt inden for tre år, men hvor der ikke er truffet en endelig beslutning om investering.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »infrastruktur«: enhver type anlæg eller del af anlæg med relation til produktion, transmission eller oplagring
2) »investeringsprojekter«: projekter med følgende formål:
3) »endelig beslutning om investering«: den beslutning, der træffes på virksomhedsplan om endeligt at afsætte midler til et projekts investeringsfase, idet investeringsfasen er den fase, hvor anlægsarbejdet eller nedlæggelsen finder sted, og hvor der påløber kapitalomkostninger. Investeringsfasen omfatter ikke planlægningsfasen, hvor projektets gennemførelse forberedes, og hvor der, hvis det er relevant, foretages en gennemførlighedsvurdering, forberedende og tekniske undersøgelser, indhentes tilladelser og godkendelser og afholdes kapitalomkostninger
4) »investeringsprojekter under anlæg«: investeringsprojekter, hvis anlæg er påbegyndt, og hvor der påløber kapitalomkostninger
5) »nedlæggelse«: den fase, hvor infrastruktur tages endeligt ud af drift
6) »produktion«: elproduktion og forarbejdning af brændsler og brændstoffer, herunder biobrændsler og biobrændstoffer
7) »transmission«: transport af energikilder, energiprodukter eller kuldioxid via et ledningsnet, navnlig
8) »oplagring«: permanent eller midlertidig lagring af energi eller energikilder i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske strukturer eller indeslutning af kuldioxid i underjordiske geologiske formationer
9) »virksomheder«: fysiske og juridiske, privatretlige og offentligretlige personer, der træffer beslutning om eller gennemfører investeringsprojekter
10) »energikilder«:
i)
primære energikilder såsom olie, naturgas og kul
ii)
omdannede energikilder såsom elektricitet
iii)
energi fra vedvarende kilder, herunder vandkraft, biomasse-, biogas-, vind-, sol-, tidevands- og bølgeenergi samt geotermisk energi, og
iv)
energiprodukter såsom raffinerede olieprodukter, biobrændsler og biobrændstoffer.
11) »specifikt organ«: et organ, der ifølge en energisektorspecifik EU-retsakt er pålagt at udarbejde og vedtage flerårige EU-netudviklings- og -investeringsplaner for energiinfrastruktur, såsom det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (»ENTSO-E«), jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling (5) og det europæiske net af gastransmissionssystemoperatører (»ENTSO-G«), jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (6).
Artikel 3
Indberetning af data
1. Medlemsstaterne eller de enheder, de bemyndiger dertil, indsamler fra den 1. januar 2011 og derefter hvert andet år alle de i denne forordning krævede data og oplysninger, uden at indsamlings- og indberetningsbyrden dog gøres uforholdsmæssigt stor.
De indberetter de data og relevante projektoplysninger, som er fastsat i denne forordning, til Kommissionen i 2011, som er det første indberetningsår, og derefter hvert andet år. Denne indberetning sker i aggregeret form, dog ikke for data og relevante oplysninger om grænseoverskridende transmissionsprojekter.
Medlemsstaterne eller de bemyndigede enheder indberetter aggregerede data og relevante projektoplysninger senest den 31. juli i det pågældende indberetningsår.
2. Medlemsstaterne og deres bemyndigede enheder er fritaget for pligterne i stk. 1, såfremt, og i det omfang, det ifølge den energisektorspecifikke EU-lovgivning eller Euratomtraktaten forholder sig sådan, at
a)
medlemsstaten eller dens bemyndigede enhed allerede har indberettet data eller oplysninger til Kommissionen, som svarer til kravene i denne forordning, og har oplyst indberetningsdatoen og den pågældende specifikke retsakt eller
b)
det er pålagt et specifikt organ at udarbejde en flerårig investeringsplan for energiinfrastruktur på EU-plan, og det med dette for øje indsamler data og oplysninger, som svarer til kravene i denne forordning. I dette tilfælde og med henblik på denne forordning indberetter det specifikke organ alle relevante data og oplysninger til Kommissionen.
Artikel 4
Datakilder
De pågældende virksomheder indberetter inden den 1. juni i hvert indberetningsår de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger til de medlemsstater, på hvis område de planlægger at gennemføre investeringsprojekter, eller til den af medlemsstaten bemyndigede enhed. De indberettede data eller oplysninger skal afspejle investeringsprojektsituationen pr. 31. marts i det relevante indberetningsår.
Første afsnit finder ikke anvendelse på virksomhederne, hvis den pågældende medlemsstat beslutter at anvende andre midler til at give Kommissionen de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger.
Artikel 5
Indberetningernes indhold
1. Hvad angår de i bilaget anførte typer investeringsprojekter skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende, hvor det er relevant:
a)
omfanget af den kapacitet, der er planlagt eller under anlæg
b)
type og vigtigste kendetegn for infrastruktur eller kapacitet, der er planlagt eller under anlæg, herunder i givet fald placering af grænseoverskridende transmissionsprojekter
c)
forventet år for idriftsættelse
d)
benyttet type energikilde
e)
anlæg, der kan håndtere forsyningssikkerhedskriser såsom udstyr, der tillader vending af strømningsretningen eller brændselsskift, og
f)
udstyr til CO2-opsamling eller eftermontering til CO2-opsamling og -lagring.
2. Hvad angår planlagt nedlæggelse af kapacitet skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende:
a)
den pågældende infrastrukturs art og kapacitet og
b)
forventet år for nedlæggelse.
3. I indberetninger efter artikel 3 skal der om nødvendigt angives de samlede tal for den installerede produktions-, transmissions- og oplagringskapacitet, der foreligger ved det pågældende indberetningsårs begyndelse, eller hvis funktion er afbrudt for en periode på over tre år.
Medlemsstaterne, deres bemyndigede enheder eller det specifikke organ omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), kan i deres indberetninger tilføje relevante bemærkninger såsom bemærkninger vedrørende forsinkelser af investeringsprojekter eller hindringer for gennemførelsen af dem.
Artikel 6
Datakvalitet og offentliggørelse af data
1. Medlemsstaterne, deres bemyndigede enheder eller, hvis det er relevant, de specifikke organer skal bestræbe sig på at sikre kvaliteten, relevansen, nøjagtigheden, utvetydigheden, aktualiteten og den indbyrdes overensstemmelse af de data og oplysninger, de indberetter til Kommissionen.
For så vidt angår specifikke organer kan de data og oplysninger, de indberetter, ledsages af passende bemærkninger fra medlemsstaterne.
2. Kommissionen kan offentliggøre data og oplysninger, den har modtaget i medfør af denne forordning, særlig analyserne i artikel 10, stk. 3, hvis offentliggørelsen sker i aggregeret form, således at der ikke afsløres eller kan udledes oplysninger om de enkelte virksomheder og anlæg.
3. Medlemsstaterne, Kommissionen eller deres bemyndigede enheder skal hver især beskytte fortroligheden af de forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger, de råder over.
Artikel 7
Gennemførelsesbestemmelser
Kommissionen vedtager inden for de rammer, der er fastlagt i denne forordning, senest den 31. oktober 2010 de bestemmelser, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning, vedrørende form og andre tekniske enkeltheder ved indberetning af de i artikel 3 og 5 omhandlede data og oplysninger.
Artikel 8
Databehandling
Kommissionen er ansvarlig for at udvikle, hoste, forvalte og vedligeholde de it-ressourcer, der er nødvendige for at modtage, opbevare og foretage enhver behandling af de data og oplysninger om energiinfrastruktur, som indberettes til Kommissionen i medfør af denne forordning.
Artikel 9
Beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af oplysninger
Denne forordning berører ikke EU-retten og berører navnlig ikke medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med behandling af personoplysninger som fastsat i direktiv 95/46/EF, og heller ikke de forpligtelser, som EU-institutionerne og -organerne i medfør af forordning (EF) nr. 45/2001 skal overholde ved behandling af personoplysninger som led i udøvelsen af deres hverv.
Artikel 10
Overvågning og rapportering
1. På grundlag af de indberettede data og oplysninger og eventuelle andre datakilder, herunder data indkøbt af Kommissionen, og under hensyntagen til de relevante analyser såsom de flerårige netudviklingsplaner for gas og elektricitet, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og offentliggør hvert andet år en tværsektoriel analyse af udviklingen i Unionens energisystems struktur og dets udsigter. Denne analyse har især til formål
a)
at konstatere, hvor der i fremtiden kan opstå huller mellem det energiudbud og den energiefterspørgsel, der har betydning set ud fra et EU-energipolitisk synspunkt
b)
at påpege hindringer for investeringer og fremme bedste praksis for at overvinde dem
c)
at øge gennemsigtigheden for markedsaktørerne og potentielle nye markedsaktører.
Kommissionen kan ligeledes på grundlag af disse data og oplysninger foretage enhver specifik analyse, der anses for påkrævet eller hensigtsmæssig.
2. Kommissionen kan ved udarbejdelsen af analyserne i stk. 1 lade sig bistå af eksperter fra medlemsstaterne og/eller andre eksperter eller faglige sammenslutninger med specifik kompetence på det pågældende område.
Kommissionen giver alle medlemsstater mulighed for at kommentere udkastet til analyser.
3. Kommissionen drøfter analyserne med interesserede parter såsom ENTSO-E, ENTSO-G, Gaskoordinationsgruppen og Olieforsyningsgruppen.
Artikel 11
Revurdering
Senest den 23. juli 2015 revurderer Kommissionen denne forordnings anvendelse og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af revurderingen. I denne revurdering undersøger Kommissionen bl.a. en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet til at omfatte udvinding af gas, olie og kul.
Artikel 12
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 736/96 ophæves.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2010.
A TANÁCS 617/2010/EU, EURATOM RENDELETE
(2010. június 24.)
az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 736/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 337. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 187. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
mivel:
(1)
A Bizottság energiaügyi feladatainak ellátásához alapvető fontosságú, hogy áttekintést nyerjen az Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházások alakulásáról. A rendszeresen, naprakész állapotban rendelkezésre álló adatoknak és információknak lehetővé kell tenniük a Bizottság számára, hogy megfelelő számadatok és elemzések alapján elvégezze a szükséges összehasonlításokat és értékeléseket, illetve megfelelő intézkedésekre tegyen javaslatot, különösen az energiakereslet és -kínálat egyensúlyának jövőbeli alakulását illetően.
(2)
Az energiaágazatban az elmúlt években - az Unión kívül és belül egyaránt - komoly változások mentek végbe, és az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházások kulcsfontosságú kérdéssé váltak az Unió energiaellátásának és a belső piac működésének biztosítása, valamint az Unió alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerre való megkezdett áttérése szempontjából egyaránt.
(3)
Az energiaágazat új körülményei között valamennyi energiaágazatban valamennyi fajta infrastruktúra esetében jelentős beruházásokra van szükség, továbbá új típusú infrastruktúrákat kell kiépíteni, a piacon pedig új technológiáknak kell teret hódítaniuk. Az energiaágazat liberalizációja és a belső piac folytatódó integrációja következtében a beruházások megvalósításában nagyobb szerephez jutnak a gazdasági szereplők. Ezzel párhuzamosan pedig az olyan új szakpolitikai követelmények, mint az egyes energiaforrások részarányára vonatkozó célszámok megváltoztatják a tagállamok új és/vagy korszerűsített energiaipari infrastruktúrákkal kapcsolatos szakpolitikáit.
(4)
Ezzel összefüggésben nagyobb figyelmet kell fordítani az Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházásokra, különösen azért, hogy időben előre lehessen jelezni a problémákat, terjeszteni lehessen a legjobb gyakorlatokat és az Unió energiarendszerének jövőbeli fejlődését illetően nagyobb átláthatóságot lehessen biztosítani.
(5)
A Bizottságnak és különösen Energiapiaci Megfigyelőközpontja számára ezért pontos adatoknak és információknak kell rendelkezésre állnia az Unió energiarendszerének legjelentősebb elemeit érintő beruházási projektekről, köztük a leszerelési projektekről.
(6)
Az Uniónak érdekében áll, valamint a jövőbeli beruházások szempontjából fontos a különböző energiaipari ágazatok termelési, átviteli és tárolási kapacitásainak és projektjeinek előrelátható alakulására vonatkozó adatok és információk gyűjtése. Ezért biztosítani kell, hogy a Bizottság értesüljön arról, hogy mely beruházási projektek esetében kezdődtek már meg az építkezési vagy leszerelési munkálatok, illetve hogy melyekre vonatkozóan hoztak végleges beruházási döntést.
(7)
Az Euratom-Szerződés 41. és 42. cikkének megfelelően a vállalkozások kötelesek tájékoztatni a Bizottságot beruházási projektjeikről. E tájékoztatáson túl rendszeresen jelentést kell tenni különösen a beruházási projektek végrehajtásáról. E kiegészítő jelentés nem érinti az Euratom- Szerződés 41-44. cikkét.
(8)
Annak érdekében, hogy a Bizottság teljes áttekintéssel rendelkezzen az Unió energiarendszerének egészét érintő jövőbeli fejleményekről, a beruházási projektekre vonatkozóan olyan harmonizált jelentéstételi keretrendszerre van szükség, amely a tagállamok által továbbítandó hivatalos adatok és információk naprakész kategóriáin alapul.
(9)
A tagállamoknak e célból közölniük kell a Bizottsággal a kőolaj, a földgáz, a villamos energia, - a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiát is beleértve - a bioüzemanyagok termelésével, szállításával és tárolásával, valamint a szén-dioxid leválasztásával és tárolásával összefüggésben területükön tervezett vagy megvalósítás alatt lévő, energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektekre vonatkozó adatokat és információkat, ideértve azok harmadik országokhoz való kapcsolódásait is. Az érintett vállalkozások számára elő kell írni, hogy a szóban forgó adatokat és információkat közöljék a tagállammal.
(10)
Az energiaszektorban végrehajtott beruházási projektek időtartamára tekintettel elegendő, ha a jelentéstételre kétévente kerül sor.
(11)
Annak érdekében, hogy a tagállamokra és a vállalkozásokra - különösen a kis- és középvállalkozásokra - ne háruljanak aránytalanul magas adminisztratív terhek és a költségek a minimálisra korlátozódjanak, e rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok és a vállalkozások mentesüljenek a bejelentési kötelezettségek alól, feltéve, hogy az energiapiacot szabályozó, az Unió intézményei által elfogadott, az Unión belüli versenyalapú energiapiacokkal, az Unió energiarendszerének fenntarthatóságával és az Unió energiaellátásának biztonságosságával kapcsolatos célok elérésére törekvő ágazatspecifikus jogi aktusok alapján már szolgáltatnak a Bizottság részére egyenértékű információkat. Ezért el kell kerülni az átfedéseket a harmadik villamos energia- és földgáz belső piaci intézkedéscsomagban meghatározott jelentéstételi kötelezettségekkel.
(12)
Az adatok feldolgozása és az adatközlés egyszerűsítése és biztonságossá tétele érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság és különösen az Energiapiaci Megfigyelőközpont számára, hogy e célok érdekében, különösen az integrált informatikai eszközök és folyamatok működtetése céljából, meghozzon minden szükséges intézkedést.
(13)
Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi feldolgozása tekintetében való védelmét a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1), az egyéneknek a személyes adatok Bizottság általi feldolgozása tekintetében való védelmét pedig a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szabályozza. Ez a rendelet nem érinti az említett jogszabályokban foglalt rendelkezéseket.
(14)
A tagállamoknak és az általuk megbízott szerveknek, valamint a Bizottságnak meg kell őrizniük az üzleti szempontból érzékeny adatok és információk titkosságát. A tagállamoknak vagy az általuk megbízott szerveknek ezért az ilyen adatokat és információkat - a határokon átnyúló átviteli projektekre vonatkozó adatok és információk kivételével - a Bizottság részére való benyújtásuk előtt nemzeti szinten összesíteniük kell. Ezeket az adatokat a Bizottságnak szükség esetén tovább kell összesítenie olyan módon, hogy azokból az egyes vállalkozásokra és létesítményekre vonatkozóan semmilyen részletes információ ne derüljön ki és ne legyen kikövetkeztethető.
(15)
A Bizottságnak és különösen Energiapiaci Megfigyelőközpontjának rendszeres, ágazatokon átívelő elemzést kell készítenie az Unió energiarendszerének szerkezeti fejlődéséről és kilátásairól, illetve - szükség esetén - célirányosabb elemzéseket is az energiarendszer egyes vonatkozásairól. Ezen elemzéseknek különösen az energiakereslet és -kínálat egyensúlyát befolyásoló, az infrastruktúrákat és a beruházásokat érintő esetleges hiányosságok feltérképezését kell elősegíteniük. Az elemzést figyelembe kell venni az energiaipari infrastruktúráról uniós szinten folytatandó egyeztetés során is, ezért azt továbbítani kell az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére, valamint hozzáférhetővé kell tenni az érdekelt felek számára.
(16)
Az infrastruktúra potenciális hiányosságaira és az azokhoz kapcsolódó kockázatokra vonatkozó közös elképzelések kialakítása, valamint a jövőbeli fejlemények tekintetében az átláthatóság fokozása érdekében a Bizottságot a tagállamok szakértői vagy más, a témában jártas szakemberek segíthetik.
(17)
A Bizottságnak - a lehető legnagyobb mértékben építve a kőolaj-, földgáz- és villamosenergia-ágazatokban a Bizottságnak a közösségi érdekű beruházási projektekről történő értesítéséről szóló, 1996. április 22-i 736/96/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásáról szóló, 1996. december 16-i 2386/96/EK bizottsági rendelet (4) értelmében alkalmazott értesítési formátumra, valamint a nemzeti szakértőkkel való konzultációt követően - el kell fogadnia az e rendelet végrehajtásához szükséges technikai intézkedéseket.
(18)
A 736/96/EK rendeletet - tekintettel arra, hogy napjaink energiaügyi kihívásai annak terjedelmes módosítását teszik szükségessé, valamint az egyértelműség érdekében - hatályon kívül kell helyezni és helyébe új rendeletnek kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet közös keretet hoz létre a kőolaj-, a földgáz-, a villamosenergia- - a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiát is beleértve - és a bioüzemanyag-ágazatbeli energiaipari infrastruktúrát érintő, illetve az ezen ágazatokban kibocsátott szén-dioxid leválasztásával és tárolásával kapcsolatos beruházási projektekre vonatkozó adatoknak és információknak a Bizottság számára való bejelentéséhez.
(2) E rendeletet a mellékletben felsorolt azon beruházási projekttípusokra kell alkalmazni, amelyek esetében az építési vagy leszerelési munkálatok már megkezdődtek, vagy amelyekre vonatkozóan már végleges beruházási döntést hoztak.
A tagállamok továbbá szolgáltathatnak becsült adatokat vagy előzetes információkat olyan, a mellékletben felsorolt beruházási projekttípusokkal kapcsolatban is, amelyek építési munkálatai a tervek szerint öt éven belül megkezdődnek vagy amelyeket a tervek szerint a következő három évben leszerelnek, de amelyekre vonatkozóan még nem hoztak végleges beruházási döntést.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „infrastruktúra”: a termeléssel, átvitellel vagy tárolással összefüggő bármilyen típusú létesítmény, illetve ilyen létesítmények bármely része;
2. „beruházási projektek”: olyan projektek, amelyek célja:
3. „végleges beruházási döntés”: vállalkozási szinten hozott döntés arról, hogy egy adott projekt beruházási szakaszára végleges jelleggel elkülönítik a forrásokat, ahol beruházási szakasz alatt az a szakasz értendő, amikor az építésre vagy leszerelésre sor kerül, és beruházási kiadások merülnek fel. Nem tartozik a beruházási szakaszhoz a tervezési szakasz, amelynek során előkészítik a projekt végrehajtását, és amely kiterjed - szükség szerint - a megvalósíthatósági elemzésre, az előkészítő és műszaki tanulmányokra, az engedélyek és felhatalmazások beszerzésére, és amelynek során szintén beruházási kiadások merülnek fel;
4. „megvalósítás alatt lévő beruházási projektek”: olyan beruházási projektek, amelyek esetében a kivitelezés megkezdődött és beruházási kiadás merült fel;
5. „leszerelés”: az a szakasz, amelynek során egy infrastruktúrát tartósan üzemen kívül helyeznek;
6. „termelés”: villamos energia előállítása és tüzelőanyagok - köztük bioüzemanyagok - feldolgozása;
7. „átvitel”: energiaforrások, energiatermékek vagy szén-dioxid szállítása hálózaton keresztül, különösen:
8. „tárolás”: energia vagy energiaforrások állandó vagy ideiglenes készleten tartása felszíni vagy föld alatti létesítményekben vagy geológiai tárolásra alkalmas helyszíneken, vagy a szén-dioxid földfelszín alatti földtani közegben való elraktározása;
9. „vállalkozás”: bármely olyan természetes vagy közjogi vagy magánjogi jogi személy, aki vagy amely beruházási projektekről döntést hoz vagy beruházási projektet valósít meg;
10. „energiaforrás”:
i.
elsődleges energiaforrások, így a kőolaj, a földgáz és a kőszén;
ii.
átalakított energiaforrások, például villamos energia;
iii.
megújuló energiaforrások, ideértve a vízenergiát, a biomasszát, a biogázt, a szélenergiát, a naphőenergiát, az árapály-energiát, a hullámenergiát és a geotermikus energiát; és
iv.
energiatermékek, így a finomított olajtermékek és a bioüzemanyagok;
11. „kijelölt testület”: bármely energiaágazat-specifikus jogi aktus által az energiaipari infrastruktúrát érintő, többéves, uniós szintű, hálózatfejlesztési és beruházási tervek elkészítésével és elfogadásával megbízott szerv, így például a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikke szerinti villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata („ENTSO-E”), valamint a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 4. cikke szerinti földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata („ENTSO-G”).
3. cikk
Adatközlés
(1) Szem előtt tartva, hogy az adatgyűjtési és -közlési kötelezettségnek a célokkal arányosnak kell lennie, a tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek 2011. január 1-jétől, majd ezt követően kétévente összegyűjtik az e rendeletben meghatározott valamennyi adatot és információt.
Az e rendeletben meghatározott adatokat és releváns projektinformációkat első ízben 2011-ben, majd azt követően kétévente közlik a Bizottsággal. E tájékoztatást összesített formában kell teljesíteni, azon adatok és releváns információk kivételével, amelyek határokon átnyúló átviteli projektekhez kapcsolódnak.
A tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek az összesített adatokat és releváns projektinformációkat az érintett jelentéstételi év július 31. napjáig küldik meg.
(2) A tagállamok vagy az általuk megbízott szervek mentesülnek az (1) bekezdésben előírt kötelezettségek alól, amenymyiben és amilyen mértékben az energiaágazat-specifikus uniós jog vagy az Euratom-Szerződés alapján:
a)
az érintett tagállam vagy az általa megbízott szerv az ebben a rendeletben meghatározott előírásoknak megfelelő adatokat és információkat már korábban közölte a Bizottsággal, és megjelölte ezen adatközlés időpontját és az érintett konkrét jogi aktust; vagy
b)
egy erre kijelölt testület megbízást kapott arra, hogy többéves beruházási tervet készítsen az uniós szintű energiaipari infrastruktúra területén, és e célból az ebben a rendeletben meghatározott előírásoknak megfelelő adatokat és információkat gyűjt össze. Ez esetben, valamint e rendelet alkalmazásában az összes releváns adatot és információt a kijelölt testület küldi meg a Bizottság részére.
4. cikk
Adatforrások
Az érintett vállalkozások minden jelentéstételi évben június 1-je előtt közlik azon tagállamokkal - vagy azok megbízott szerveivel - a 3. cikkben előírt adatokat vagy információkat, amelynek területén beruházási projektet kívánnak megvalósítani. A közölt adatoknak vagy információknak a beruházási projektnek a vonatkozó jelentéstételi év március 31. napján fennálló állapotát kell tükrözniük.
Az első bekezdés nem vonatkozik azon vállalkozásokra, amelyek esetében az érintett tagállam úgy dönt, hogy a 3. cikkben említett adatokat vagy információkat más módon közli a Bizottsággal.
5. cikk
Az adatközlés tartalma
(1) A mellékletben felsorolt beruházási projekttípusok vonatkozásában a 3. cikkben előírt adatközlés értelemszerűen az alábbi adatokra terjed ki:
a)
a tervezett vagy megvalósítás alatt lévő kapacitások volumene;
b)
a tervezett vagy megvalósítás alatt lévő infrastruktúrák vagy kapacitások típusa és fő jellemzői, ideértve adott esetben a határokon átnyúló átviteli projektek helyszínét is;
c)
az üzembe helyezés várható éve;
d)
a felhasznált energiaforrások típusa;
e)
az ellátás biztonságát érintő válsághelyzetekre való reagálást lehetővé tevő létesítmények, így például az ellentétes irányú igénybevételt vagy a más tüzelőanyagra való átállást biztosító berendezések; és
f)
a szén-dioxid leválasztására szolgáló berendezések eredeti beszerelése vagy utólagos beszerelési mechanizmus a szén-dioxid-leválasztására és tárolására.
(2) A kapacitások leszerelését célzó projektek vonatkozásában a 3. cikkben előírt adatközlés az alábbi adatokra terjed ki:
a)
az érintett infrastruktúra jellege és kapacitása; és
b)
a leszerelés várható éve.
(3) A 3. cikk szerinti adatközlésnek ki kell terjednie adott esetben mindazon telepített termelési, átviteli és tárolási kapacitás teljes volumenére, amely az adott jelentéstételi év kezdetén rendelkezésre áll, vagy amelynek üzemeltetése három évnél hosszabb ideig szünetel.
A tagállam, az általa megbízott szerv vagy a 3. cikk (2) bekezdés b) pontjában említett kijelölt testület az értesítést kiegészítheti kapcsolódó megjegyzéseivel, így például a beruházási projektek végrehajtását érintő késedelmekkel vagy akadályokkal kapcsolatos megjegyzésekkel.
6. cikk
Az adatok minősége és nyilvánossága
(1) A tagállamok, megbízott szerveik vagy - adott esetben - a kijelölt testületek törekednek arra, hogy biztosítsák a Bizottsággal közölt adatok és információk jó minőségét, relevanciáját, pontosságát, egyértelműségét, időbeli pontosságát és koherenciáját.
A kijelölt testületek esetében a közölt adatok és információk kiegészíthetők a tagállamok megfelelő észrevételeivel.
(2) A Bizottság az e rendelet értelmében továbbított adatokat és információkat - különösen a 10. cikk (3) bekezdésében említett elemzésekben - nyilvánosságra hozhatja, feltéve, hogy az adatokat és információkat összesített formában teszi közzé, és azokból az egyes vállalkozásokra és létesítményekre vonatkozó adatok nem derülnek ki, illetve nem következtethetők ki.
(3) A tagállamok, a Bizottság vagy az általuk megbízott szervek valamennyien megőrzik a birtokukban lévő, üzleti szempontból érzékeny adatok és információk titkosságát.
7. cikk
Végrehajtási rendelkezések
A Bizottság az e rendelet által előírt korlátok között, 2010. október 31-ig elfogadja az e rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket a 3. és 5. cikkben említett adat- és információközlés formájára és egyéb technikai részleteire vonatkozóan.
8. cikk
Adatfeldolgozás
A Bizottság felelős az e rendelet alapján vele közölt, az energiaipari infrastruktúrára vonatkozó adatok és információk fogadására, tárolására és feldolgozásához szükséges informatikai erőforrások kifejlesztéséért, elhelyezéséért, kezeléséért és karbantartásáért.
9. cikk
A természetes személyek védelme az adatfeldolgozás tekintetében
Ez a rendelet nem érinti az uniós jogot és különösen nem módosítja a tagállamoknak a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a 95/46/EK irányelv alapján fennálló kötelezettségeit, illetve az Unió intézményeit és szerveit a személyes adatoknak a feladataik teljesítése során történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK rendelet alapján terhelő kötelezettségeket.
10. cikk
Nyomon követés és jelentéstétel
(1) A továbbított adatok és információk, valamint adott esetben a Bizottság által beszerzett adatokat is magukban foglaló egyéb adatforrások alapján, továbbá a vonatkozó elemzéseknek, így például a földgáz- és villamosenergia-hálózatok többéves fejlesztési terveinek figyelembevételével a Bizottság kétévente ágazatközi elemzést ad ki az Unió energiarendszerének szerkezeti fejlődéséről és kilátásairól, amelyet továbbít az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára. Az elemzés különösen az alábbiakra irányul:
a)
az energiakereslet és -kínálat között a jövőben esetlegesen fellépő olyan különbségek azonosítása, amelyek az Unió energiapolitikája szempontjából jelentőséggel bírnak;
b)
a beruházásokat akadályozó tényezők azonosítása és a kezelésükre alkalmas legjobb gyakorlati megoldások terjesztése; és
c)
a piaci szereplők és az esetleges újonnan piacra lépők számára nagyobb átláthatóság biztosítása.
Mindezen adatok és információk alapján a Bizottság egyéb szükségesnek vagy célszerűnek ítélt célirányos elemzéseket is készíthet.
(2) Az (1) bekezdésben említett elemzések készítése során a Bizottságot a tagállamok szakértői és/vagy más, az érintett területen különleges szakértelemmel rendelkező szakértők és szakmai szervezetek is segíthetik.
A Bizottság valamennyi tagállam számára lehetőséget biztosít az elemzések tervezetével kapcsolatos észrevételek megtételére.
(3) A Bizottság az elemzéseket megvitatja az érdekelt felekkel, így például az ENTSO-E-vel, az ENTSO-G-vel, a gázkoordinációs csoporttal és az olajellátási csoporttal.
11. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság 2015. július 23-ig felülvizsgálja e rendelet végrehajtását, és e felülvizsgálat eredményeiről jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. A felülvizsgálat keretében a Bizottság többek között megvizsgálja a hatálynak a földgáz-, kőolaj- és kőszénkitermelésre való kiterjesztésének lehetőségét.
12. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 736/96/EK rendelet hatályát veszti.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 24-én.