RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 82/2011
af 31. januar 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og om afslutning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3, 5 og 6
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1942/2004 af 2. november 2004 (2) en endelig antidumpingtold på import af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik (»Kina«). De indførte toldsatser varierede fra 6,5 % til 23,5 % for fire af producenterne og 66,7 % for alle de andre producenter.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse og indledning af en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina modtog Kommissionen en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(3)
Anmodningen blev indgivet af den europæiske føderation for krydsfinerindustrien (»ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af EU-produktionen af okoumé-krydsfiner. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(4)
Efter en fransk retssag vedrørende en række franske okoumé-krydsfinerproducenters konkurrencebegrænsende adfærd fandtes det ydermere, at det ikke kunne udelukkes, at dette kunne have forvredet skadesvurderingen i den oprindelige undersøgelse. Derfor fandt Kommissionen det passende samtidig at indlede en ny interimsundersøgelse på eget initiativ i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, for at analysere den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, særligt med henblik på at sammenligne med situationen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse.
(5)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelse af skadesniveauet i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«).
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2008 til den 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(7)
Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, brugere og importører, som den vidste var berørt, samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.
(9)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristerne i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(10)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter, importører og eksporterende producenter i Kina blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende inden 15 dage fra datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(11)
Kun en enkelt kinesisk eksporterende producent gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter. Der blev sendt et spørgeskema til den eneste samarbejdende kinesiske producent, som imidlertid efterfølgende indstillede sit samarbejde og ikke indsendte et besvaret spørgeskema. Som anført i betragtning 20 blev konklusionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 18, stk. 1, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
(12)
Ti EU-producenter afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for ca. 40 % af samtlige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen i NUP og ca. 35 % af alle EU-producenters produktion i NUP. Stikprøven blev udtaget på basis af den største repræsentative salgsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og under hensyntagen til EU-producenternes geografiske spredning.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven. To af virksomhederne i stikprøven indstillede deres samarbejde efter stikprøvefasen. Da de tre virksomheder, som havde indsendt et besvaret spørgeskema, stadig repræsenterede ca. 30 % af EU-producenternes salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen i NUP, blev stikprøven stadig fundet repræsentativ.
(14)
Kommissionen sendte også et minispørgeskema til de fem producenter, der ikke var udvalgt til at indgå i stikprøven, hvoraf to havde indstillet samarbejdet, og til to andre kendte producenter for at indhente oplysninger om økonomiske indikatorer vedrørende et større antal EU-producenter. Der indkom besvarelser af disse minispørgeskemaer fra syv producenter.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1.
EU-producenter
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanien)
-
JEAN THÉBAULT SAS (Frankrig)
-
JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Frankrig).
5.2.
Producenter i referencelandet
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Tyrkiet).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (tidligere ex 4412 13 10). Den pågældende vare anvendes til en lang række endelige anvendelser. Den anvendes af snedkere og tømrere til udendørs formål i bygningsindustrien, f.eks. til forskalling og beklædning, herunder beklædning af udvendige sokler og rækværker og beklædning af flodbredder. Den anvendes også til mere dekorative formål, bl.a. i forbindelse med vejtransport (f.eks. biler, busser, campingvogne, autocampere), søtransport (lystfartøjer), møbelindustrien og fremstilling af døre.
(17)
Der er to hovedtyper okoumé-krydsfiner, nemlig krydsfiner udelukkende fremstillet af okoumé (»ren okoumé«) og krydsfiner med mindst ét yderlag fremstillet af okoumé (»okoumé-yderlag«) og resten af andre træsorter. Begge hovedtyper okoumé-krydsfiner ser ens ud. Trods de forskellige mekaniske egenskaber har de samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendes til samme formål.
2. Samme vare
(18)
Som påvist i den oprindelige undersøgelse og bekræftet ved nærværende undersøgelse er det fastslået, at den okoumé-krydsfiner, der blev fremstillet i Kina og solgt på det kinesiske hjemmemarked og den vare, som EU-erhvervsgrenen fremstillede og solgte i Unionen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske kendetegn og samme anvendelsesformål. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina eventuelt udløber.
(20)
Som anført i betragtning 11, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 og i mangel på samarbejde fra nogen af de kinesiske eksporterende producenters side måtte analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseres på oplysninger, som Kommissionen kunne indhente fra andre kilder. Da der ikke forelå detaljerede oplysninger om de præcise varetyper, der eksporteredes fra Kina til Unionen, måtte sammenligningen mellem den normale værdi og eksportpriserne begrænses til de to hovedtyper okoumé-krydsfiner nævnt i betragtning 17.
(21)
I konsekvens heraf blev analysen hovedsagelig baseret på Eurostats handelsstatistikker. Desuden havde en enkelt kinesisk eksporterende producent indtil juni 2009 indgivet den periodiske overvågningsrapport, jf. betragtning 61 i forordning (EF) nr. 1942/2004 om indførelse af den gældende told. Oplysninger fra disse rapporter kunne derfor i en vis udstrækning anvendes i analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping.
1. Normal værdi
1.1. Referenceland
(22)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(23)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den fandt, at Tyrkiet, som allerede havde været benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse, var egnet som referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Tyrkiet, men ingen af dem benyttede sig heraf. I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Tyrkiet var det mest velegnede referenceland.
1.2. Fastsættelse af den normale værdi
(24)
En tyrkisk producent samarbejdede med undersøgelsen og indsendte besvaret spørgeskema. Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), beregnet på grundlag af oplysninger efterprøvede hos denne samarbejdende tyrkiske producent, jf. nedenfor.
(25)
Den normale værdi blev fastlagt for begge hovedvaretyper, jf. betragtning 17. For den ene hovedvaretype blev den normale værdi baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales for varerne ved salg på hjemmemarkedet i Tyrkiet, såfremt disse fandtes at være produceret i repræsentative mængder og solgt i normal handel. For den anden hovedvaretype, som blev produceret af den tyrkiske producent, men ikke solgt på hjemmemarkedet, anvendtes den normale værdi som beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A-omkostninger) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i NUP.
2. Eksportpris
(27)
Da de eksporterende producenter i Kina som anført ovenfor ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 fastsat på basis af de foreliggende Eurostat-handelsstatistikker. Da Eurostat ikke indeholder oplysninger efter varetype inden for okoumé-krydsfiner, blev disse beløb med henblik på at vurdere eksportpriserne for hver af de to hovedtyper okoumé-krydsfiner justeret på basis af prisforskellen i procent mellem varen af ren okoumé og varen med okoumé-yderlag således som observeret for den samarbejdende tyrkiske producent. Den herved fremkomne prisforskel blev derefter anvendt på de gennemsnitlige vejede Eurostat-priser.
(28)
Med udgangspunkt i Eurostats samlede mængder er de kinesiske eksportmængder for hver af de to hovedtyper okoumé-krydsfiner blevet beregnet ud fra forholdet mellem ren okoumé og okoumé-yderlag i overvågningsrapporterne, jf. betragtning 21, for den periode, der overlappede NUP.
3. Sammenligning
(29)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På denne baggrund blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, søtransport og forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, når dette var relevant og berettiget. På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side blev disse justeringer foretaget ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
4. Dumpingmargen
(30)
Dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, var 34,2 %.
5. Importens sandsynlige udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse
5.1. Indledende bemærkninger
(31)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev konklusionerne om mængden af importen og den overskydende kapacitet nedenfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. handelsstatistikker og indlæg fra interesserede parter.
5.2. Den importerede mængde
(32)
Ifølge Eurostats handelsstatistikker var den faktiske import af okoumé-krydsfiner fra Kina til Unionen faldet betragteligt efter den oprindelige UP, men det lykkedes de kinesiske producenter at fastholde deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af en markedsandel i NUP på 4,7 %.
5.3. Produktionskapacitet og overskydende kapacitet
(33)
På grund af manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter af okoumé-krydsfiner undersøgtes hele den kinesiske krydsfinerindustris situation (produktionen af krydsfiner på basis af alle træsorter). Som angivet i betragtning 89 i kommissionens forordning (EF) nr. 988/2004 (5) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold kan krydsfinerproducenter producere krydsfiner sammensat af forskellige træsorter med det samme udstyr, og dette finder også sted. Ansøgeren fremlagde en beregning af mængden af okoumé-krydsfiner produceret i Kina på basis af antallet af okoumé-stammer til rådighed på det kinesiske marked, hvilket for NUP skønnedes til 900 000 m3. Ansøgeren vurderede også, at ca. 85 % heraf eller 765 000 m3 anvendes til produktion af krydsfiner. Den faktiske produktion af okoumé er vanskelig at anslå, og det samme gælder varesammensætningen, der har væsentlig indvirkning på de mulige producerede mængder, og er ukendt, da ingen af de kinesiske eksporterende producenter har udvist samarbejdsvilje. Et skøn af produktionskapaciteten på basis af okoumé-stammer viser dog klart, at produktionskapaciteten i Kina med en hvilken som helst varesammensætning er meget større end de mængder, der er forbrugt på EU-markedet (291 000 m3 i NUP, jf. betragtning 41).
(34)
Det blev desuden både i løbet af den nuværende undersøgelse og den oprindelige undersøgelse fastslået, at krydsfiner fremstillet af forskellige træsorter produceres af de samme virksomheder med det samme udstyr. Det kan derfor forventes, at kinesiske producenter, der for tiden koncentrerer deres produktion om andre, mindre lukrative typer krydsfiner, i tiltagende omfang vil lægge produktionen om til okoumé-krydsfiner, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger. Ifølge kinesiske eksportstatistikker tegnede den kinesiske krydsfinereksport i løbet af NUP sig for mere end 5 mio. m3, svarende til ca. 17 gange Unionens marked for okoumé-krydsfiner. Derfor vil kun en mindre ændring i varesammensætningen i betragteligt omfang kunne ændre mængden af okoumé-krydsfiner, der kan eksporteres.
5.4. Import fra Kina til Unionen og andre tredjelande: mængder og priser
(35)
I 2009 var Unionen ifølge kinesiske eksportdata kun modtager af en mindre del (ca. 5 %) af den kinesiske eksport af tropisk krydsfiner. Sammenlignet med andre markeder var priserne ved disse salg relativt høje. Det er derfor sandsynligt, at en større andel af den kinesiske eksport af okoumé-krydsfiner i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse vil blive rettet mod EU-markedet.
5.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(36)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare stadig sælges på EU-markedet til dumpingpriser i ikke ubetydelige mængder. Desuden tyder de tilgængelige oplysninger på, at produktionsmængderne i Kina er meget høje, og at den andel heraf, der eksporteres til Unionen, for tiden begrænses af de gældende foranstaltninger. I denne henseende kan det forventes, at okoumé-krydsfiner, der for tiden eksporteres til andre lande til lavere priser, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. Desuden kan det forventes, at kinesiske producenter af krydsfiner i tilfælde af foranstaltningernes bortfald vil forøge deres produktion af okoumé-krydsfiner, da EU-markedet for okoumé-krydsfiner er relativt lukrativt.
(37)
På denne baggrund må det derfor konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis det tillades, at de gældende antidumpingforanstaltninger bortfalder.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(38)
I Unionen er der kendskab til, at den pågældende vare fremstilles af seksten producenter i Cypern, Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal og Spanien. Den samlede EU-produktion anslås til 235 000 m3. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. I den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse bestod EU-markedet af EU15-medlemsstaterne. Da produktionen af okoumé-krydsfiner i de 12 nye medlemsstater er temmelig ubetydelig, er det relevant at sammenligne den nuværende og den oprindelige undersøgelse.
(39)
Som nævnt i betragtning 10 blev en stikprøve bestående af tre producenter, der repræsenterede ca. 30 % af alle EU-producenters salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i NUP og ca. 26 % af alle EU-producenternes produktion i NUP, undersøgt detaljeret. Stikprøven omfattede følgende selskaber:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanien)
-
JEAN THÉBAULT SAS (Frankrig)
-
JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Frankrig).
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbrug
(40)
EU-forbruget af okoumé-krydsfiner blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters salgsmængde på EU-markedet og mængden af importen fra tredjelande til Unionen, baseret på Eurostat-data.
(41)
Mellem UP i den oprindelige undersøgelse og NUP i den nuværende undersøgelse er EU-forbruget samlet set faldet med 35 %. I den betragtede periode i den nuværende undersøgelse er EU-forbruget faldet med 22 %. Dette tilskrives almindeligvis den omstændighed, at okoumé-krydsfiner i en vis udstrækning er erstattet af andre tropiske træsorter såsom red canarium, bankirai eller meranti. I 2008 og i løbet af NUP har den økonomiske krise og den heraf følgende reduktion i visse industrielle aktiviteter bidraget til den faldende tendens for efterspørgslen efter okoumé-krydsfiner i Unionen.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indeks (2006 = 100) P.S.:
100
102
91
78
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat
2. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
(42)
Den faktiske import af den pågældende vare til Unionen faldt fra 83 606 m3 i den oprindelige undersøgelses UP til 23 531 m3 i 2006. Derefter steg denne import med mere end 20 % mellem 2006 og 2008 og faldt brat mellem 2008 og NUP til 54 % af niveauet i 2006.
Import (m3)
2006
2007
2008
NUP
Kina
23 531
37 023
28 493
12 620
Indeks (2006 = 100)
100
157
121
54
Kilde: Eurostat
(43)
Den tilsvarende markedsandel steg med 3,4 procentpoint mellem 2006 og 2007. Den faldt med 1,3 procentpoint mellem 2007 og 2008 og faldt yderligere med 4,1 procentpoint mellem 2008 og NUP. Samlet steg markedsandelen for importerede varer fra Kina til Unionen med 2 procentpoint i den betragtede periode.
Markedsandele
2006
2007
2008
NUP
Kina
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat
(44)
Gennemsnitsprisen ved import af den pågældende vare fra Kina faldt med 32 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg disse priser med 22 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 3 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med 7 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Import (EUR/m3)
2006
2007
2008
NUP
Kina
485
590
608
642
Indeks (2006 = 100)
100
122
125
132
Kilde: Eurostat
3. Prisunderbud
(45)
Med henblik på at undersøge spørgsmålet om prisunderbud blev EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspriser pr. varetype ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet i forbindelse med stikprøverne sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for de pågældende importerede varer. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(46)
På dette grundlag blev det konstateret, at kinesiske importpriser gennemsnitligt underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 10 % i NUP.
(47)
I den oprindelige undersøgelse blev der justeret for kvalitetsforskel mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare solgt af EU-erhvervsgrenen. I nærværende undersøgelse blev kodningen af varetyper i spørgeskemaet justeret for at tage hensyn til dette. Da der derfor var taget højde for kvalitetsforskellen i nærværende undersøgelse, og da der ikke er modtaget data fra de kinesiske eksporterende producenters side vedrørende eventuelle yderligere kvalitetsforskelle, blev den i den oprindelige undersøgelse foretagne justering ikke anvendt i nærværende undersøgelse. I løbet af UP for den oprindelige undersøgelse blev de pågældende varer med oprindelse i Kina solgt i Unionen til priser, der lå 11-52 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(48)
Alle de i grundforordningens artikel 3, stk. 5, anførte skadesindikatorer er analyseret. Indikatorer vedrørende produktionsmængde, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, salgsmængde, produktivitet og markedsandel er analyseret på basis af data indsamlet for hele EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg i hver enkelt virksomhed.
a) Produktion
(49)
EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 31 % mellem 2006 og 2007 og faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og yderligere med 13 procentpoint mellem 2008 og NUP. Til trods for stigningen på 16 % i produktionsmængden mellem 2006 og NUP forbliver EU-erhvervsgrenens produktionsmængde lavere end de produktionsmængder, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, dvs. under 283 265 m3 i 2002 og 267 591 i den oprindelige UP.
2006
2007
2008
NUP
Produktion (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indeks (2006 = 100)
100
131
129
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(50)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet er steget med 33 % mellem 2006 og 2007 og yderligere med 12 procentpoint mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til NUP var produktionskapaciteten stabil. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg i alt med 45 % i løbet af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen, som i 2006 på 51 %, faldt i løbet af NUP yderligere til 41 %.
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
145
Kapacitetsudnyttelse
51 %
50 %
45 %
41 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
89
80
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
c) Beskæftigelse
(51)
Beskæftigelsesniveauet hos EU-producenterne udviser en stigning på 11 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg antallet af ansatte mellem 2006 og 2007 med 21 % og lå i 2008 tæt på dette niveau. Fra 2008 til NUP faldt antallet af ansatte med 9 procentpoint. Som følge af virksomhedslukninger og omstrukturering nåede beskæftigelsen i den betragtede periode aldrig det niveau, der noteredes i løbet af den oprindelige undersøgelse.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse(ansatte)
883
1 064
1 060
983
Indeks (2006 = 100)
100
121
120
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
d) Salgsmængde
(52)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 16 % i den betragtede periode. Fra 2006 til 2007 var salget stabilt, inden det faldt i 2008 og i NUP. Salgsmængden i den betragtede periode var af samme størrelsesorden som i den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
2006
2007
2008
NUP
Salgsmængde i Unionen (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indeks (2006 = 100)
100
98
87
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
e) Salgspriser
(53)
Fra 2006 til 2007 steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet med 13 % og fra 2007 til 2008 med yderligere 5 procentpoint. I løbet af NUP faldt priserne igen til niveauet for 2007. Samlet set er salgspriserne på EU-markedet steget med 13 % i den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/m3)
786
885
930
887
Indeks (2006 = 100)
100
113
118
113
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
f) Produktivitet
(54)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i kubikmeter) pr. ansat steg med 4 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen steg i et hurtigere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet.
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (m3 pr. arbejdstager)
231
251
248
239
Indeks (2006 = 100)
100
109
108
104
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
g) Markedsandel
(55)
EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med næsten 6 procentpoint i den betragtede periode. Nærmere bestemt faldt markedsandelen med 3 procentpoint mellem 2006 og 2007, og den forblev stabil mellem 2007 og 2008. Mellem 2008 og NUP steg den med 8,6 procentpoint til 80,2 %. EU-erhvervsgrenens stigende markedsandel i den betragtede periode afspejler et fald i EU-salget på baggrund af et mere udtalt fald i EU-forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-producenternes markedsandel
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat
h) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(56)
I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan den reelle dumpingmargen, som desuden har en betragtelig størrelse, ikke anses for at være uden betydning. Selv om der kunne konstateres et vist omfang af genrejsning efter tidligere dumping, er EU-erhvervsgrenen fortsat sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
(57)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens generelle situation, er det konstateret, at adskillige producenter har indstillet deres virksomhed siden den oprindelige undersøgelse. Ifølge de foreliggende oplysninger gik den største EU-producent i forbindelse med den oprindelige undersøgelse konkurs i 2008, idet virksomheden først reducerede og siden helt indstillede produktionen. To andre EU-producenter, som indgik i stikprøven i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, lukkede i henholdsvis 2005 og 2006. Endelig måtte en fransk producent også lukke i begyndelsen af 2009. Desuden har en græsk producent reduceret sin produktion drastisk. Selv om denne udvikling kan have bidraget til øgede markedsandele for de resterende EU-producenter, viser den, at EU-erhvervsgrenen som helhed stadig er skrøbelig og sårbar.
a) Lagre
(58)
Slutlagrene for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, femdobledes næsten i den betragtede periode. I sammenligning med den periode, der er dækket af den oprindelige undersøgelse, hvor okoumé-krydsfiner kun produceredes efter ordre, lader det til, at der opbevares store mængder på lager i den betragtede periode. Dette er især tilfældet for 2008 og NUP som følge af faldende salgsmængder.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indeks (2006 = 100)
100
279
480
464
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
b) Lønninger
(59)
De årlige arbejdskraftomkostninger hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg med 26 % i løbet af den betragtede periode. Nærmere bestemt steg de årlige arbejdskraftomkostninger med 29 % fra 2006 til 2007. De faldt igen med 3 procentpoint mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til NUP var lønningerne stabile.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indeks (2006 = 100)
100
129
126
126
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(60)
Rentabilitetsniveauet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, var på 4,3 % i 2006, og det forbedredes med 9,8 % og 8,3 % i henholdsvis 2007 og 2008, før det igen faldt til 5,9 % i løbet af FUP. Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, faldt med 51 % over den betragtede periode, eller fra 12,5 % i 2006 til 6,2 % i NUP.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indeks (2006 = 100)
100
230
193
137
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indeks (2006 = 100)
100
109
97
49
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(61)
Nettolikviditeten for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, fra driftsaktiviteterne er steget med 32 % i den betragtede periode. Der er ingen indikation for, at EU-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indeks (2006 = 100)
100
109
151
132
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
e) Investeringer
(62)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven steg med 10 % mellem 2006 og 2007, med 100 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter med yderligere 16 procentpoint mellem 2008 og NUP. Den samlede stigning i investeringerne var på 126 % i den betragtede periode.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indeks (2006 = 100)
100
110
210
226
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(63)
Analysen af de makroøkonomiske og de mikroøkonomiske data viser, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en relativt stabil situation. Især rentabilitetsniveauet for EU-producenterne i stikprøven er igen forbedret i forhold til -8,9 % for producenterne i stikprøven i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den gennemsnitlige rentabilitet er i hele den betragtede periode forblevet mellem 4,3 % og 9,8 %. Takket være de gældende foranstaltninger lykkedes det også EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel på et vigende marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger for EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves
(64)
Selv om EU-erhvervsgrenen tilsyneladende er stabiliseret og har kommet sig af virkningerne af dumpingimporten fra Kina, har den endnu ikke med hensyn til produktion, salg og beskæftigelse nået niveauet fra perioden før den oprindelige undersøgelse. En række EU-producenter har måttet lukke deres virksomhed, hvilket også er tegn på, at industrien som helhed stadig er skrøbelig.
(65)
En række elementer bestyrker sandsynligheden for fornyet skade i tilfælde af foranstaltningernes bortfald. For det første vil EU-erhvervsgrenen, i betragtning af det konstaterede underbudsniveau for importen fra Kina og ud fra den antagelse, at importprisernes nuværende lave niveau varer ved eller endda styrkes med henblik på genvinding af tabte markedsandele, ikke være i stand til at fastholde det nuværende prisniveau. Dette sandsynlige pristryk vil med sikkerhed bringe EU-erhvervsgrenens igangværende restituering i fare og underminere rentabiliteten.
(66)
For det andet er det i betragtning af de kinesiske eksporterende producenters betragtelige produktionskapacitet også sandsynligt, at dumpingimporten ville øges ved lave prisniveauer. Dette vil betyde, at EU-erhvervsgrenen vil miste salg på markedet, og dette vil i betragtning af den allerede lave kapacitetsudnyttelsesgrad i NUP kunne medføre yderligere reduktion af produktionen eller endda yderligere virksomhedslukninger blandt EU-producenterne.
(67)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for, at der igen vil forekomme skade i forbindelse med fornyet import af den pågældende vare fra Kina, hvis foranstaltningerne udløber.
(68)
Okoumé er et tropisk træ, der hovedsagelig vokser i Gabon og i mindre omfang i Ækvatorialguinea og Cameroun. Den klagende sammenslutning har fremlagt bevis for, at den gabonesiske regering fra den 1. januar 2010 har forbudt eksporten af uskrællede okoumé-stammer fra Gabon med henblik på at beholde forarbejdningen af stammerne til finer i landet. Det er derfor undersøgt, om et sådant forbud, selv om det er indført efter NUP, vil få væsentlige konsekvenser for nærværende analyse.
(69)
Oplysninger, der er modtaget i forbindelse med undersøgelsen, tyder på, at de asiatiske virksomheder, der importerer/eksporterer mere end 60 % af de gabonesiske stammer, har en stærk forhandlingsposition over for Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), som er hovedeksportøren af okoumé-træ, og over for den gabonesiske regering, og at beslutningen har færre konsekvenser for dem end for europæiske virksomheder. På grund af manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke gennemføres yderligere undersøgelser af konsekvenserne i denne henseende.
(70)
Eksportforbuddet trådte først i kraft den 1. januar 2010, dvs. efter NUP, og der gjaldt indtil maj 2010 en overgangsperiode for stammer, der allerede var fældet ved udgangen af 2009, og som stadig kunne eksporteres. Med henblik på at undersøge konsekvenserne af ikrafttrædelsen af eksportforbuddet for EU-producenterne anmodede medlemmerne af den klagende sammenslutning den 14. september 2010 om yderligere oplysninger. Der blev modtaget svar fra fire EU-producenter. To af producenterne i stikprøven har deres egen skrælningsfabrik i Gabon og er tilsyneladende derfor ikke berørt af forbuddet. Alle producenterne i stikprøven bekræftede dog, at kinesiske virksomheder har en stærk forhandlingsposition, når det gælder om at sikre adgangen til råmaterialer, og at det stadig er uvist, hvor effektiv håndhævelsen af loven bliver. EU-producenterne bekræftede, at leverancerne af okoumé er faldet, og at priserne er steget efter indførelsen af forbuddet mod eksport af stammer fra Gabon, og at producenter, som har en okoumé-skrælningsfabrik i Unionen, vil blive hårdest ramt af den nye situation.
(71)
Under alle omstændigheder omfatter forbuddet i princippet al eksport, dvs. også til Kina. Derfor har den nye retstilstand i Gabon tilsyneladende ikke konsekvenser for analysen i nærværende udløbsundersøgelse.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(72)
På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
G. INTERIMSUNDERSØGELSE BEGRÆNSET TIL SKADEASPEKTERNE I MEDFØR AF DET FRANSKE KONKURRENCERÅDS AFGØRELSE
(73)
Som nævnt i betragtning 4 blev en række franske producenter sagsøgt for konkurrencebegrænsende adfærd, og Kommissionen anså det derfor for passende at indlede en ny interimsundersøgelse på eget initiativ for at analysere EU-erhvervsgrenens skadestilstand, navnlig sammenlignet med situationen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse.
(74)
I ovennævnte retssag udstedte det franske konkurrenceråd en bøde til seks franske krydsfinerproducenter for konkurrencebegrænsende adfærd (anvendelse af samme pristabeller og samtidige prisforhøjelser) i perioden fra november 1995 til maj 2004. Ved dom af 29. september 2009 opretholdt appeldomstolen i Paris konkurrencerådets afgørelse, selv om den reducerede bødernes størrelse en smule.
(75)
Ved skadesanalysen i forbindelse med den oprindelige undersøgelse indgik fem europæiske producenter i stikprøven: tre franske, én italiensk og én portugisisk. To af de tre franske producenter i stikprøven blev senere tildelt ovennævnte bøder. Med henblik på at undersøge de mulige virkninger af ovennævnte konkurrencebegrænsende adfærd for skadesanalysen blev først de gennemsnitlige salgspriser for hver enkelt virksomhed i den oprindelige stikprøve sammenlignet. Det konstateredes, at de to franske producenter, der senere blev tildelt bøder, faktisk havde højere gennemsnitlige salgspriser end de andre tre virksomheder i stikprøven. Prisforskellene kan delvis forklares ud fra konklusionerne af den oprindelige undersøgelse, dvs. ud fra forskelle mellem disse producenters varesammensætning. Ved en mere detaljeret sammenligning konstateredes det imidlertid, at de to franske producenters enhedssalgspriser i den oprindelige UP også var højere for både finer af ren okoumé (7-30 % højere) og for finer med yderlags-okoumé (3-19 %).
(76)
Derfor fjernedes oplysningerne fra de to franske virksomheder fra skadesberegningen, og skadesbilledet for den oprindelige sag blev undersøgt på basis af oplysninger fra de resterende tre virksomheder i stikprøven. Da de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktivitet, salg, markedsandel, beskæftigelse og vækst) var baseret på oplysninger indgivet af ti EU-producenter, blev oplysningerne fra de andre franske virksomheder, der blev tildelt bøde, også fjernet fra denne beregning.
(77)
Det konstateredes, at konklusionerne af den oprindelige undersøgelse med hensyn til de såkaldte mikroøkonomiske indikatorer ikke ville blive ændret i betragteligt omfang uden inddragelse af oplysningerne vedrørende de franske virksomheder, der blev tildelt bøde. I den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse faldt rentabiliteten for virksomhederne i stikprøven fra 3,5 % til - 8,9 %. Hvis de franske producenter, der blev tildelt bøde, var blevet udelukket fra stikprøven, ville rentabiliteten være faldet fra 3,1 % til - 6,5 %. Afkastet på investeringer foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt fra 15,6 % til - 27,5 %. Uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville det være faldet fra 19,3 % til - 38,9 %. Investeringerne foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 80 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville de være faldet med 86 %. Likviditeten for producenterne i stikprøven faldt fra 7,6 mio. EUR til 59 000 EUR; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være faldet fra 1,5 mio. EUR til - 69 000 EUR. Hvad angår makroøkonomiske data for EU-erhvervsgrenen som helhed ville der kunne noteres et mere nuanceret billede, hvis oplysningerne for de franske producenter, der blev tildelt bøde, var blevet udelukket. I den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 10 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være faldet med 1 %. Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 9 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være forblevet stabil. EU-erhvervsgrenens salgsværdi faldt med 7 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være steget med 5 %. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 10 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der havde fået bødestraf, ville den være steget med 1 %.
(78)
Selv om skadesbilledet ville have været mere nuanceret ved udelukkelse af oplysningerne vedrørende de franske virksomheder, der blev tildelt bøde, ville skaden i forbindelse med den oprindelige undersøgelse have været betragtelig. Dette skyldes især udviklingen inden for de såkaldte mikroøkonomiske indikatorer.
(79)
Det er også blevet undersøgt, om de franske producenters konkurrencebegrænsende adfærd kunne have indvirkning på skadesbilledet i forbindelse med nærværende undersøgelse. For det første kunne ingen af indikatorerne længere være påvirket direkte af den konkurrencebegrænsende adfærd, da kartellet blev stoppet i 2004. Derfor blev det vurderet, om skadesanalysen stadig kunne være påvirket indirekte, dvs. gennem udgifterne til bøderne. Det er konstateret, at ingen af de to franske producenter i stikprøven indregnede bødebeløbet ved beregningen af deres rentabilitet. Derfor er det konkluderet, at den tidligere konkurrencebegrænsende adfærd eller de udstedte bøder ikke havde indvirkning på nærværende skadesanalyse.
(80)
På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det, at de franske producenters konkurrencebegrænsende adfærd ikke har påvirket EU-erhvervsgrenens skadestilstand, navnlig sammenlignet med situationen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Den delvise interimsundersøgelse bør derfor indstilles.
H. UNIONENS INTERESSER
(81)
Det er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blevet undersøgt, om der er tvingende grunde til ikke at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(82)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(83)
Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.
1. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(84)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af dumpingimport fra Kina. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(85)
Det konkluderes derfor, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(86)
To ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører samarbejdede med undersøgelsen. Begge var imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne var ineffektive, at de kinesiske varer ikke er sammenlignelige med samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen på grund af kvalitetsforskelle, og de rejste tvivl om konkurrenceevnen for Unionens okoumé-krydsfinerindustri. Ingen af disse påstande er imidlertid blevet underbygget. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende antidumpingforanstaltninger i væsentlig grad har påvirket importører, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
3. EU-forbrugernes interesser
(87)
Der blev modtaget svar fra tre brugere fra henholdsvis Italien, Grækenland og Frankrig. I betragtning af at ingen af disse brugere købte den pågældende vare fra Kina, og da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende antidumpingforanstaltninger i væsentlig grad har påvirket brugerne, kan det konkluderes, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for brugerne i Unionen.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(88)
Det konkluderes hermed, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende foranstaltninger.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(89)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes.
Virksomhed
Toldsats i
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.
17
Alle andre virksomheder
66,7
(90)
De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(91)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3.
(92)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, finder udelukkende anvendelse på import af den pågældende vare fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke juridiske personer. Import af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«
(93)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Denne forordning vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(94)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre virksomheder.
(95)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (Taric-kode 4412311010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Producent
Toldsats i
%
Taric-tillægskode
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu
Province, Folkerepublikken Kina
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Folkerepublikken Kina
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Province 235323, Folkerepublikken Kina
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang
Province, Folkerepublikken Kina
17
A529
Alle andre virksomheder
66,7
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Den delvise interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 indstilles hermed.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 31. januar 2011.
A TANÁCS 82/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. január 31.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács - dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) - az 1942/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó okoumé rétegelt falemez behozatalára. A kivetett vám négy gyártó esetében 6,5 %-tól 23,5 %-ig terjedt, a többi gyártó esetében pedig 66,7 % volt.
2. A hatályvesztés felülvizsgálatára vonatkozó kérelem és a részleges időközi felülvizsgálat hivatalból történő megindítása
(2)
A Kínából származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránt.
(3)
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet az Európai Rétegelt Falemez Iparág Szövetsége (European Federation of the Plywood Industry, FEIC, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az okoumé rétegelt falemez uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
(4)
Ezenfelül - egy olyan francia bírósági eljárást követően, amelynek tárgyát az okoumé rétegelt falemez több francia gyártója által tanúsított versenyellenes magatartás képezte - megállapítást nyert, hogy nem zárható ki, hogy az eredeti vizsgálatban a kárértékelést torzíthatta ilyen magatartás. Ezért a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy ezzel egyidejűleg - az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján - hivatalból időközi felülvizsgálatot indítson az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár újraértékelésére, különösen az eredeti vizsgálat vizsgálati szakaszában uralkodó helyzettel összehasonlítva.
(5)
Mvel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat és a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közétette az e felülvizsgálatok megindításáról szóló értesítést (4) (a továbbiakban: vizsgálatok megindításáról szóló értesítés).
3. Vizsgálat
3.1. Vizsgálati időszak
(6)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
(7)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A Bizottság a felülvizsgálatok megindításáról hivatalosan értesítette az ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett uniós felhasználókat és importőröket, valamint a kínai hatóságokat.
(9)
Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy a vizsgálatok megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél élhetett a meghallgatás lehetőségével, amely ezt kérte, és bizonyította, hogy meghallgatása különösen indokolt.
4. Mintavétel
(10)
Tekintettel az uniós gyártók, az importőrök és a kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek bizonyult megvizsgálni, szükséges-e mintavétel alkalmazása. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fentiekben felsorolt feleket, hogy a vizsgálat megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére a vizsgálatok megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
Csak egyetlen kínai exportáló gyártó jelentkezett, és bocsátotta rendelkezésre a kért információkat a megadott határidőn belül. Így azt a döntést hozták, hogy a kínai exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre. Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártónak kérdőívet küldtek, amely azonban ezt követően beszüntette az együttműködést anélkül, hogy válaszolt volna a kérdőívre. Ennek megfelelően - ahogyan azt a (20) preambulumbekezdés is ismerteti - az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a megállapítások a rendelkezésekre álló tényeken alapulnak.
(12)
Tíz uniós gyártó nyújtotta be a megadott határidőn belül a kért információkat, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság 5 olyan uniós gyártóból álló mintát állított össze, amelyek az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakon belül az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiségnek körülbelül a 40 %-át, az uniós gyártók által a felülvizsgálati időszakon belül gyártott mennyiségnek pedig mintegy a 35 %-át képviselik. A mintavételhez azt a legnagyobb reprezentatív értékesített mennyiséget vették alapul, amelynek vizsgálata - ésszerű megítélés szerint - a rendelkezésre álló időn belül lehetséges volt; a mintavétel során figyelembe vették továbbá az uniós gyártók földrajzi eloszlását.
(13)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett öt uniós gyártónak. A mintavételi időszakot követően a mintába felvett vállalatok közül kettő megszakította az együttműködést. Mivel az a három vállalat, amely válaszolt a kérdőívekre, az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakon belül az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiségnek továbbra is körülbelül a 30 %-át képviselte, a Bizottság megállapította, hogy a minta reprezentatív maradt.
(14)
A Bizottság továbbá a mintába be nem került öt gyártónak, az együttműködést megszakító két vállalatnak, valamint két másik ismert gyártónak minikérdőívet küldött azzal a céllal, hogy minél több uniós gyártóra vonatkozó gazdasági mutatókról szerezzen információkat. A minikérdőívre hét gyártó válaszolt.
5. A kapott információ ellenőrzése
(15)
A Bizottság a dömping és a kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének és az Unió érdekének megállapításához szükségesnek tartott valamennyi információt összegyűjtötte és ellenőrizte. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
5.1.
Uniós gyártók
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanyolország),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Franciaország),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Franciaország).
5.2.
Az analóg országban működő gyártók
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Törökország).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(16)
Az érintett termék - amely azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel - a Kínából származó, jelenleg az ex 4412 31 10 (előzőleg ex 4412 13 10) KN-kód alá besorolt, rétegenként legfeljebb 6 mm vastagságú, kizárólag falapokból álló, legalább egy, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt falemez. Az érintett termék végfelhasználása igen sokféle lehet. Az építőiparban a külső asztalos- és ácsmunkák során burkolásra, ablaktáblákhoz, külső alapozáshoz és korlátokhoz, valamint vízparton faburkolatokhoz használják. Emellett dekoratívabb célokra is alkalmazható, többek között a közúti közlekedésben (pl. autókban, autóbuszokon, lakókocsikban, kempingautókban), a tengeri közlekedésben (jachtokon), valamint bútor- és ajtógyártásra.
(17)
Az okoumé rétegelt falemeznek két fő típusa van: a kizárólag okouméból készült rétegelt falemez (a továbbiakban: teljes okoumé rétegelt falemez), valamint az olyan rétegelt falemez, amelynek legalább az egyik külső oldala okouméból, a többi része pedig másfajta fából készült (a továbbiakban: okouméborítású rétegelt falemez). Az okoumé rétegelt falemez mindkét fő típusának külső megjelenése ugyanolyan. A mechanikai tulajdonságokon belüli eltérések ellenére ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanazokra a célokra használják őket.
2. Hasonló termék
(18)
Amint azt az eredeti vizsgálat bebizonyította és a jelenlegi vizsgálat megerősítette, megállapítást nyert, hogy a Kínában gyártott és belföldön értékesített okoumé rétegelt falemez és az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített termék alapvetően ugyanazokkal a fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása ugyanazokra a célokra történik. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(19)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a Kínával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztését követően valószínű-e, hogy a dömping folytatódik vagy megismétlődik.
(20)
Ahogyan azt a (11) preambulumbekezdés is említi, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően és a kínai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiányában a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét vizsgáló elemzést a Bizottság számára más forrásokból hozzáférhető információkra kellett alapozni. Ennek fényében, mivel a Kínából az Unióba kivitt termékek pontos típusairól nem állt rendelkezésre részletes információ, a rendes érték és az exportárak összehasonlítását az okoumé rétegelt falemeznek a fenti (17) preambulumbekezdésben említett két fő típusára kellett korlátozni.
(21)
Az elemzést így főként az Eurostat kereskedelmi statisztikáira alapozták. Ezenfelül egy kínai exportáló gyártó 2009 júniusáig benyújtotta az 1942/2004/EK rendelet (61) preambulumbekezdésében előírt rendszeres nyomonkövetési jelentéseket. Az e jelentésekből származó információ így bizonyos mértékig felhasználható volt a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét vizsgáló elemzés során.
1. Rendes érték
1.1. Analóg ország
(22)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az átmeneti gazdaságokban a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók tekintetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számított érték alapján kell megállapítani.
(23)
A vizsgálatok megindításáról szóló értesítés jelezte, hogy Törökország, amely már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt, a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban megfelelő analóg országként szolgálhatna a Kínára vonatkozó rendes érték kiszámításához. Annak ellenére, hogy az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy fűzzenek megjegyzést Törökország analóg országként történő kiválasztásához, egyetlen fél sem élt ezzel a lehetőséggel. A fentiekre figyelemmel, a kiválasztás idején rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy Törökország a legmegfelelőbb analóg ország.
1.2. A rendes érték meghatározása
(24)
Egy török gyártó működött együtt, és küldte el a kérdőívre adott válaszait. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a rendes értéket a török együttműködő gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján állapították meg.
(25)
A rendes értéket a (17) preambulumbekezdésben ismertetett mindkét fő terméktípusra kiszámították. Az egyik fő terméktípus esetében a rendes értéket a török belföldi piacon végzett értékesítések során fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, mivel megállapítást nyert, hogy ezen értékesítések reprezentatív mennyiségben, a rendes kereskedelmi forgalomban valósultak meg. A másik fő terméktípusra - amelyet a török gyártó gyárt, de nem a belföldi piacon értékesít - az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a számított rendes értéket alkalmazták.
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően történő megállapítása érdekében a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék belföldi értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a haszon súlyozott átlagát hozzáadták a felülvizsgálati időszak alatt felmerülő átlagos gyártási költséghez.
2. Exportár
(27)
Mint már korábban is szerepelt, a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az Eurostat rendelkezésre álló kereskedelmi statisztikái alapján állapították meg. Mivel az Eurostat-adatok nem tartalmaznak az okoumé rétegelt falemezre vonatkozóan terméktípusonkénti információt, a két fő típus exportárainak értékeléséhez ezeket a számadatokat kiigazították a teljes okoumé és az okouméborítású rétegelt falemez ára között az együttműködő török gyártónál megfigyelt, százalékban kifejezett különbség alapján. Az így kapott árkülönbözetet ezután az Eurostat-statisztikákban szereplő árak súlyozott átlagára alkalmazták.
(28)
A Kína által exportált mennyiségeket az Eurostat-statisztikákban szereplő teljes mennyiségekből kiindulva számolták ki az okoumé rétegelt falemez mindkét fő típusára vonatkozóan, a (21) preambulumbekezdésben említett, a felülvizsgálati időszakkal egybeeső időszakról szóló nyomonkövetési jelentésekben megállapított, a teljes okoumé és az okouméborítású rétegelt falemez közötti arány alapján.
3. Összehasonlítás
(29)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E szerint - megfelelő és indokolt esetben - kiigazítások történtek a fuvarozási, tengeri fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és mellékköltségek közötti különbségek címén. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a kiigazítások összegét a rendelkezésre álló adatok alapján állapították meg.
4. Dömpingkülönbözet
(30)
A CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet vámfizetés nélkül 34,2 % volt.
5. A behozatal valószínű alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
5.1. Előzetes megjegyzések
(31)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a behozatal mennyiségére és a szabad kapacitásra vonatkozó alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatokon - nevezetesen kereskedelmi statisztikákon és az érdekelt felek által benyújtott adatokon - alapulnak.
5.2. A behozatal mennyisége
(32)
Az Eurostat kereskedelmi statisztikái szerint az okoumé rétegelt falemez Kínából az Unióba való tényleges behozatala jelentősen csökkent az eredeti vizsgálati időszak óta, a kínai gyártóknak azonban sikerült jelen maradniuk az uniós piacon: a felülvizsgálati időszak során 4,7 % piaci részesedéssel rendelkeztek.
5.3. Gyártókapacitás, szabad kapacitás
(33)
Mivel az okoumé rétegelt falemez kínai exportáló gyártói nem működtek együtt, a kínai rétegeltfalemez-gyártó ágazat helyzetének meghatározásánál az egész ágazatot (azaz alapanyagként használt fafajtától függetlenül az összes rétegeltfalemez-előállító vállalatot) vizsgálták. Ahogyan azt az eredeti vizsgálat során ideiglenes dömpingellenes vámot kivető 988/2004/EK bizottsági rendelet (5) (89) preambulumbekezdése említi, lehetséges ugyanazon berendezéseket különböző fafajtákból készülő rétegelt falemezek előállítására használni, és a rétegeltfalemez-gyártók ki is használják ezt a lehetőséget. A kérelmező tájékoztatta a Bizottságot a Kínában gyártott okoumé rétegelt falemez általa kiszámított mennyiségéről, amely számítást a kínai piacon hozzáférhető - a felülvizsgálati időszakban körülbelül 900 000 m3-re becsült -, okoumétönkök száma alapján végezte. A kérelmező becslései szerint ennek körülbelül 85 %-át vagy 765 000 m3-t használnak fel rétegelt falemez gyártására. Az okoumé rétegelt falemezből gyártott tényleges mennyiséget nehéz megbecsülni, mivel a termékösszetétel, amely jelentősen befolyásolja a lehetséges előállított mennyiségeket, és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nem ismert. Az okoumétönkök számán alapuló gyártókapacitás-becslés azonban világosan megmutatja, hogy a kínai gyártókapacitás bármely termékösszetétel mellett messze meghaladja az uniós piac által felvett mennyiséget (a felülvizsgálati időszakban 291 000 m3-t, lásd a (41) preambulumbekezdést).
(34)
Ezenfelül mind a jelenlegi felülvizsgálat, mind az eredeti vizsgálat megállapította, hogy a különböző fafajtákból készült rétegelt falemezeket ugyanazok a vállalatok ugyanazokon a berendezéseken gyártják. Ezért lehet arra számítani, hogy intézkedések hiányában azok a kínai gyártók, amelyek jelenleg a másik, kevésbé jövedelmező rétegeltfalemez-típusok gyártására helyezik a hangsúlyt, esetleg növekvő arányban térnek majd át az okoumé rétegelt falemez előállítására. A kínai exportstatisztikák szerint Kína a felülvizsgálati időszak során több mint 5 millió m3 rétegelt falemezt exportált, azaz az okoumé rétegelt falemez uniós piacának mintegy 17-szeresét. Ebből az következik, hogy a termékösszetétel minimális változása is az okoumé rétegelt falemez exportra rendelkezésre álló mennyiségének jelentős növekedéséhez vezethet.
5.4. A Kínából az Unióba és más harmadik országokba irányuló behozatal mennyisége és ára
(35)
A kínai kiviteli adatok szerint 2009-ben a trópusi fából készült rétegelt falemez kínai kivitelének mindössze kis hányada (kb. 5 %-a) érkezett az Unióba. A más piacokra alkalmazott árakkal összevetve ezek az értékesítések viszonylag magas eladási áron történtek. Ezért valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az okoumé rétegelt falemez kínai exportjának jelentősebb része irányulna az Unióba.
5.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(36)
A vizsgálat bebizonyította, hogy az érintett termék értékesítése továbbra is dömpingáron és jelentős mennyiségekben történik az Uniós piacon. A rendelkezésre álló adatok ezenfelül azt mutatják, hogy Kína rendkívül nagy mennyiséget állít elő, és exportrészesedése az Unióba irányuló kivitel tekintetében a hatályban lévő intézkedések miatt csekély mértékű. Ennek fényében várható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg más országokba exportált okoumé rétegelt falemezeket alacsonyabb áron átirányítják az uniós piacra. Ráadásul a rétegelt lemezek kínai gyártói az intézkedések megszűnésével várhatóan növelnék az okoumé rétegelt falemez gyártási mennyiségét, mivel e termék Uniós piacon történő értékesítése viszonylag jövedelmező.
(37)
A fenti megállapítások fényében ezért levonható az a következtetés, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések megszűnésével a dömping valószínűleg folytatódna.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(38)
Az Unión belül a hasonló termék 16 ismert gyártója ciprusi, franciaországi, görögországi, olaszországi, portugáliai, illetve spanyolországi székhellyel rendelkezik. A teljes uniós gyártás becsült mennyisége 235 000 m3. A teljes uniós termelést biztosító uniós gyártók alkotják - az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében - az uniós gazdasági ágazatot. Az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszak során az uniós piac a 15 tagú Unió tagállamaiból állt. Mivel azonban a 12 új uniós tagállamban az okoumé rétegelt falemez gyártása nem bír túl nagy jelentőséggel, ésszerűnek tekinthető a jelenlegi és az eredeti vizsgálat közötti összehasonlítás.
(39)
Ahogyan azt a (10) preambulumbekezdés is említi, a részletes vizsgálat egy három gyártóból álló mintára irányult, amely a felülvizsgálati időszak alatt az összes uniós gyártó által független vásárlóknak történő uniós értékesítések mintegy 30 %-át, az összes uniós gyártó által gyártott mennyiségnek pedig körülbelül 26 %-át képviseli. A minta a következő cégekből állt:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanyolország),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Franciaország),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Franciaország).
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós fogyasztás
(40)
Az okoumé rétegelt falemez tekintetében az uniós fogyasztást az Eurostattól származó adatok szerint kiszámolt alábbi mennyiségek alapján állapították meg: az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók által az uniós piacon értékesített mennyiségek és a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal mennyisége.
(41)
Az uniós fogyasztás összességében 35 %-kal csökkent az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszak és a jelenlegi felülvizsgálat időszaka között. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező időszak során az uniós fogyasztás 22 %-kal csökkent. Ez általában azzal a ténnyel magyarázható, hogy az okoumé rétegelt falemezt bizonyos mértékben felváltották a más trópusi fafajtákból, mint például vörös kanárifából, bankiraiból vagy merantiból készült rétegelt lemezek. 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban a gazdasági válság és ennek következtében bizonyos ipari tevékenységek visszaesése hozzájárult az okoumé rétegelt falemez iránti uniós kereslet csökkenő tendenciájához.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az EU teljes fogyasztása (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
2. A Kínából érkező behozatal mennyisége, az annak megfelelő piaci részesedés és az importárak
(42)
Az érintett termék Unióba irányuló tényleges behozatala az eredeti vizsgálati időszakban megállapított 83 606 m3-ről 2006-ra 23 531 m3-re esett vissza. Ezt követően 2006 és 2008 között a behozott mennyiség több mint 20 %-kal növekedett, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között hirtelen a 2006-os szint 54 %-ára esett vissza.
Behozatal (m3)
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Kína
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Forrás: Eurostat
(43)
A kínai behozatalnak megfelelő piaci részesedés 2006 és 2007 között 3,4 %-kal növekedett. 2007 és 2008 között 1,3 %-kal, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között további 4,1 %-kal csökkent. A Kínából az EU-ba érkező behozatalnak megfelelő piaci részesedés a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.
Piaci részesedés
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Kína
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
(44)
A Kínából behozott érintett termék átlagos importárai 2006 és a felülvizsgálati időszak között 32 %-kal emelkedtek. Ez 2006 és 2007 között 22 %-os növekedést, 2007 és 2008 között 3 %-os növekedést, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között további 7 %-os növekedést jelentett.
Behozatal (€/m3)
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Kína
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Forrás: Eurostat
3. Áralákínálás
(45)
Az áralákínálás elemzésének céljából a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon független vásárlók számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak súlyozott átlagát hasonlították össze az érintett behozatal megfelelő súlyozott átlagáraival. Az összehasonlítás az árengedmények és kedvezmények levonása után történt.
(46)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak során a kínai importnál alkalmazott eladási árak átlagosan 10 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat eladási árainál.
(47)
Az eredeti vizsgálatban kiigazítás történt a Kínából behozott érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék közötti minőségbeli különbségek miatt. A jelenlegi vizsgálatban a terméktípusok kódjait a kérdőívekben ennek figyelembevételével alakították ki. Ezért, mivel a jelenlegi vizsgálat a minőségi különbség figyelembevételével zajlott, és mivel a kínai exportáló gyártók nem nyújtottak be esetleges további minőségbeli különbségekre utaló adatokat, az eredeti vizsgálat során történt kiigazítást a jelenlegi vizsgálat nem alkalmazta. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a Kínából származó érintett termékeket az Unióban olyan árakon értékesítették, amelyek az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott áraknál 11-52 %-kal alacsonyabbak voltak.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(48)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében felsorolt, a kár meghatározására szolgáló mutatók mindegyikét elemezték. A termelt mennyiséget, a gyártókapacitást, a kapacitáskihasználtságot, a foglalkoztatottságot, az értékesített mennyiséget, az eladási árakat, a termelékenységet és a piaci részesedést jelző mutatókat az uniós gazdasági ágazat egészében gyűjtött adatok alapján elemezték. A kár meghatározására szolgáló összes többi mutató vizsgálata a mintába felvett uniós gyártók által benyújtott - és az egyes vállalatok telephelyein ellenőrzött - információkon alapult.
a) Gyártás
(49)
Az uniós gazdasági ágazat termelésének mennyisége 2006 és 2007 között 31 %-kal növekedett, majd 2007 és 2008 között 2 %-kal, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 13 %-kal csökkent. Annak ellenére, hogy a termelés mennyisége 2006 és a felülvizsgálati időszak között 16 %-kal növekedett, az uniós gazdasági ágazat által termelt mennyiség alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapított mennyiségeknél, azaz a 2002-ben termelt 283 265 m3-nél, valamint az eredeti vizsgálati időszakban előállított 267 591 m3-nél.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelés (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
b) Gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság
(50)
Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2006 és 2007 között 33 %-kal, majd 2007 és 2008 között további 12 %-kal növekedett. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártókapacitás állandó szinten maradt. Az uniós gyártók gyártókapacitása összesen 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során. A kapacitáskihasználtság 2006-ban 51 % volt, és a felülvizsgálati időszak során tovább csökkent 41 %-ra.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Gyártókapacitás (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Kapacitáskihasználtság
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
c) Foglalkoztatás
(51)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2006 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal növekedett. Ez pontosabban azt jelenti, hogy a foglalkoztatottak száma 2006 és 2007 között 21 %-kal nőtt, majd 2008-ban közel azonos szinten maradt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között ez a szám 9 %-kal csökkent. Egyes vállalatok megszűnése és szerkezetátalakítása miatt a foglalkoztatottság szintje a figyelembe vett időszakban soha nem érte el az eredeti vizsgálat során tapasztalt szinteket.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
d) Értékesített mennyiség
(52)
A figyelembe vett időszak során az Unióban uniós gyártók által független vásárlóknak értékesített mennyiség 16 %-kal csökkent. 2006 és 2007 között az értékesített mennyiség azonos szinten maradt, majd 2008-ban és a felülvizsgálati időszak során csökkent. Az értékesített mennyiség a figyelembe vett időszakban ugyanolyan nagyságrendű volt, mint az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszakban.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Értékesített mennyiségek az EU-ban (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
e) Eladási árak
(53)
2006 és 2007 között az uniós gazdasági ágazat általi, az uniós piacon független vásárlóknak történő értékesítéskor alkalmazott átlagos eladási árak 13 %-kal, majd 2007 és 2008 között további 5 %-kal növekedtek. A felülvizsgálati időszak alatt ezek az árak a 2007-es szintre estek vissza. Az átlagos uniós eladási árak a figyelembe vett időszak alatt összesen 13 %-kal emelkedtek.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
f) Termelékenység
(54)
Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - a foglalkoztatottak számára vetített éves kibocsátás mennyiségében (m3) mérve - a figyelembe vett időszakban 4 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a termelés nagyobb ütemben nőtt, mint a foglalkoztatási szint, ami az uniós gyártók megnövekedett hatékonyságának a jele.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (m3/alkalmazott)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
g) Piaci részesedés
(55)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt majdnem 6 %-kal nőtt. Ez pontosabban azt jelenti, hogy 2006 és 2007 között 3 %-kal csökkent, 2007 és 2008 között pedig többnyire ugyanazon a szinten maradt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között 8,6 %-kal - 80,2 %-ra - emelkedett. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedése annak az eredménye, hogy az uniós értékesítés csökkenésénél jelentősebb volt az uniós fogyasztás csökkenése.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gyártók piaci részesedése
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
h) A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping utáni helyreállás
(56)
A felülvizsgálati időszak során - a hatályban lévő intézkedések ellenére - továbbra is jelentős dömping fennállása volt tapasztalható, bár általában az eredeti vizsgálatban megállapítottnál alacsonyabb szinten. A dömpingelt behozatal mennyiségét és árát tekintve a tényleges dömpingkülönbözet jelentős, ezért hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. Bár az előző dömping után megállapítható volt bizonyos mértékű helyreállás, az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékeny maradt az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
(57)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének egészére vonatkozóan megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat óta számos gyártó vállalat megszűnt. A rendelkezésre álló információk szerint a vizsgálati időszak alatt a legnagyobbnak számító uniós gyártó 2008-ban csődbe ment, és először csökkentette, majd teljes mértékben megszüntette a gyártást. Két másik, az eredeti vizsgálat során a mintába felvett uniós gyártó szintén megszűnt 2005-ben, illetve 2006-ban. 2009 elején egy francia gyártó is megszűnt. Ezenfelül egy görög gyártó jelentősen csökkentette a termelést. Ezek a fejlemények, bár hozzájárulhattak a továbbra is tevékeny uniós gyártók piaci részesedésének növekedéséhez, azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat egésze még mindig sérülékeny.
a) Készletek
(58)
A mintába felvett uniós gyártók zárókészleteinek szintje majdnem ötszörösére nőtt a figyelembe vett időszak során. Az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszakhoz képest, amikor az okoumé rétegelt falemez gyártása kizárólag megrendelésre történt, úgy tűnik, hogy a figyelembe vett időszak során nagyobb mennyiségeket tartanak készleten. Ez főként 2008-ban és a felülvizsgálati időszak alatt volt így, az értékesített mennyiségek visszaesésének következményeként.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
b) Munkabérek
(59)
A mintába felvett uniós gyártók éves munkaerőköltsége a figyelembe vett időszak során 26 %-kal nőtt. Ez pontosabban azt jelenti, hogy az éves munkaerőköltség 2006 és 2007 között 29 %-kal emelkedett. 2007 és 2008 között 3 %-kal csökkent. 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig azonos szinten maradt.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(60)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségességének szintje 2006-ban 4,3 % volt, 2007-ben 9,8 %-ra, 2008-ban 8,3 %-ra javult, majd a felülvizsgálati időszakban 5,9 %-ra esett vissza. A befektetések megtérülése - azaz a nyereségnek a beruházások könyv szerinti nettó értékéhez viszonyított, százalékában kifejezett aránya - a figyelembe vett időszak során 51 %-kal csökkent: a 2006-os 12,5 %-os értékről a felülvizsgálati időszakban 6,2 %-ra esett vissza.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az Unió nyereségessége (nettó eladások %-a)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Befektetések megtérülése (a nyereségnek a befektetések könyv szerinti nettó értékéhez viszonyított aránya %-ban)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(61)
A mintába felvett uniós gyártók működéséből származó nettó pénzforgalma a figyelembe vett időszak során 32 %-kal nőtt. Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
e) Beruházások
(62)
A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártásába történő éves beruházásai 2006 és 2007 között 10 %-kal, 2007 és 2008 között 100 %-kal, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 16 %-kal nőttek. A figyelembe vett időszakban a beruházások összességében 126 %-kal növekedtek.
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházás (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés
(63)
A makro- és mikrogazdasági adatok elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete viszonylag stabil. Elsősorban a mintába felvett uniós gyártók nyereségességi szintje javult az eredeti vizsgálat mintájába felvett gyártók körében megállapított -8,9 %-os szintről, és a nyereségesség átlagos szintje a figyelembe vett időszak során mindvégig 4,3-9,8 % között maradt. Az uniós gazdasági ágazatnak a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően sikerült a szűkülő piacon is továbbá növelnie piaci részesedését.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(64)
Bár az uniós gazdasági ágazat látszólag stabilizálódott, és leküzdötte a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásait, nem érte el az eredeti vizsgálat előtti időszakban tapasztalt termelési, értékesítési és foglalkoztatási szintet. Számos uniós gyártó megszűnt, ami azt is bizonyítja, hogy az ágazat egészében véve viszonylag sérülékeny.
(65)
Számos tény támasztja alá annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődik. Egyrészt, tekintve a Kínából érkező behozatalnál jelenleg tapasztalható áralákínálás mértékét, és mivel feltételezhető, hogy az elvesztett piaci részesedés visszaszerzése érdekében Kína az importárak jelenlegi alacsony szintjét fenntartaná, vagy még jobban csökkentené, az uniós gazdasági ágazat nem tudná fenntartani a jelenlegi árszintet. Az árak várható csökkenése valóban veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat helyreállását eredményező jelenlegi folyamatot, és lehetetlenné tenné az ágazat nyereségességét.
(66)
Másrészt - a kínai exportáló gyártók jelentős gyártókapacitását tekintve - az is valószínű, hogy az alacsony árszinteken történő (dömpingelt) behozatal növekedne. Ez pedig azt jelentené, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési lehetőségeket veszítene a piacon, és mivel a kapacitáskihasználási arány már a felülvizsgálati időszak során is alacsony volt, ez a termelés további csökkentéséhez vagy akár még több uniós gyártó megszűnéséhez vezethetne.
(67)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék Kínából származó újbóli dömpingelt behozatala következtében a kár valószínűleg megismétlődik.
(68)
Az okoumé olyan trópusi fa, amely főként Gabonban, kisebb arányban az Egyenlítői-Guineában és Kamerunban nő. A panaszt benyújtó szövetség bizonyítékkal szolgált arra nézve, hogy a gaboni kormány 2010. január 1-jétől megtiltotta, hogy Gabon területéről hántolatlan okoumétönköket vigyenek ki, hogy azok furnérlemezzé való feldolgozása az országban maradhasson. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy egy ilyen tilalom, még ha a felügyeleti időszak után lépett is életbe, gyakorolhat-e jelentős hatást erre az elemzésre.
(69)
A vizsgálat során kapott információk arra utaltak, hogy azok az ázsiai vállalatok, amelyek a gaboni tönkök több mint 60 %-át importálják, illetve exportálják, erős pozícióból tárgyalnak az okoumé fa legfőbb exportőrével, a Gaboni Országos Faipari Társasággal (Société Nationale des Bois du Gabon - SNBG), valamint a gaboni kormánnyal, és úgy tűnik, rájuk kevésbé gyakorol hatást a döntés, mint az európai vállalatokra. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a Bizottsággal, nem lehetett további hatásvizsgálatot végezni e tekintetben.
(70)
A kiviteli tilalom csak 2010. január 1-jén- azaz a felülvizsgálati időszakot követően - lépett hatályba, amelyhez kapcsolódóan a gaboni kormány 2010 májusáig átmeneti időszakot állapított meg, amelynek végéig a 2009 végéig kivágott tönköket még ki lehetett vinni az országból. Ahhoz, hogy elemezni lehessen, milyen hatással jár a kiviteli tilalom hatálybalépése az uniós gyártókra, a Bizottság 2010. szeptember 14-én további információkat kért a panaszt benyújtó szövetség tagjaitól. Négy uniós gyártó küldte el válaszát. A mintába felvett gyártók közül kettő saját hántolóüzemmel rendelkezik Gabonban, ezért úgy tűnik, hogy ezekre a gyártókra nem gyakorol hatást a tilalom. Ugyanakkor a mintába felvett gyártók mindegyike megerősítette azt az információt, hogy a kínai vállalatok erős tárgyalási pozícióval rendelkeznek ahhoz, hogy biztosítsák a nyersanyaghoz való hozzáférésüket, és hogy a jogszabály végrehajtásának hatékonysága egyelőre nem bizonyított. Az uniós gyártók megerősítették, hogy a gaboni tönkökre vonatkozó kiviteli tilalmat követően az okouméellátás csökkent, és az árak emelkedtek, továbbá azokat a gyártókat érinti a leghátrányosabban az új helyzet, amelyek az EU területén rendelkeznek okouméhántoló üzemmel.
(71)
Mindenesetre a tilalom elvileg minden kivitelre érvényes, köztük a Kínába történő kivitelre is. Ezért a Gabonban kialakult új jogi helyzet valószínűleg nem befolyásolja a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében végzett elemzést.
2. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(72)
A fenti elemzés alapján megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne az a kár, amelyet az érintett termék Kínából való dömpingelt behozatala okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. A FRANCIA CONSEIL DE LA CONCURRENCE (VERSENYTANÁCS) HATÁROZATÁRA TEKINTETTEL A KÁR VONATKOZÁSAIRA KORLÁTOZÓDÓ IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT
(73)
Ahogyan azt a (4) preambulumbekezdés is említi, azon franciaországi bírósági eljárás nyomán, amely több francia gyártó ellen indult versenyellenes magatartás miatt, a Bizottság indokoltnak ítélte, hogy hivatalból időközi felülvizsgálatot indítson az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetének újbóli felmérésére, és főként az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában fennálló helyzettel való összehasonlítására.
(74)
A fent említett bírósági eljárásban a francia Conseil de la Concurrence hat francia rétegeltlemez-gyártóra rótt ki büntetést, mivel azok az 1995 novembere és 2004 májusa közötti időszakban versenyellenes magatartást tanúsítottak (azaz azonos árszerkezetet alkalmaztak és egyidejű áremelést végeztek). A párizsi Cour d’Appel (fellebbviteli bíróság) 2009. szeptember 29-i ítélete helybenhagyta a Conseil de la Concurrence határozatát, bár némileg csökkentette a büntetések mértékét.
(75)
Az eredeti eljárás keretében végzett kárelemzésében öt európai gyártó került be a mintába: három francia, egy olasz és egy portugál vállalat. A mintába felvett három francia gyártó közül kettőre később a fent ismertetett eljárás keretében büntetést róttak ki. Annak vizsgálata érdekében, hogy a fenti versenyellenes magatartás milyen lehetséges hatással bírt a kárelemzésre, először az eredeti mintában szereplő vállalatok átlagos eladási árait hasonlították össze egymással. Kiderült, hogy az a két francia gyártó, amelyre később büntetést róttak ki, valóban magasabb átlagos egységárat alkalmazott, mint a mintában szereplő másik három vállalat. Az árkülönbségre részben magyarázatot adhatnak az eredeti vizsgálat megállapításai, azaz, hogy a termékösszetétel gyártónként különbözött. Részletesebb összehasonlítást végezve azonban kiderül, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a két francia gyártó eladási egységárai magasabbak voltak mind a teljes okoumé (7-30 %-kal), mind az okoumé borítású rétegelt falemez (3-19 %-kal) esetében.
(76)
Következő lépésként ezért a két megbüntetett francia vállalat adatait eltávolították a kárszámításhoz használt adatok közül, és az eredeti kárhelyzetet a három fennmaradó vállalat adatai alapján vizsgálták meg. Mivel a makrogazdasági mutatók (termelés, termelékenység, értékesítés, piaci részesedés, foglalkoztatás és növekedés) tíz uniós gyártó által benyújtott információn alapultak, a többi megbüntetett francia vállalat adatait is eltávolították a számításhoz használt adatok sorából.
(77)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megbüntetett francia vállalatok adatainak kivonása nem befolyásolná jelentős mértékben az eredeti vizsgálatnak az ún. mikrogazdasági mutatókra vonatkozó megállapításait. Az eredeti vizsgálat tárgyát képező időszak során a mintába felvett vállalatok nyereségessége 3,5 %-ról -8,9 %-ra csökkent. Ha a megbüntetett francia gyártókat kizárták volna a mintából, a nyereségesség 3,1 %-ról -6,5 %-ra csökkent volna. A mintába felvett vállalatoknál a beruházások megtérülése 15,6 %-ról -27,5 %-ra csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 19,3 %-ról -38,9 %-ra csökkent volna. A mintába felvett vállalatok beruházásai 80 %-kal csökkentek; a megbüntetett francia vállalatok nélkül a csökkenés 86 %-os lett volna. A mintába felvett gyártók pénzforgalma 7,6 millió EUR-ról 59 000 EUR-ra csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 1,5 millió EUR-ról -69 000 EUR-ra csökkent volna. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági adatokat illetően a megbüntetett francia gyártók adatainak kivonása árnyaltabb képet eredményezett volna. Az eredeti vizsgálatban figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat termelése 10 %-kal esett vissza; a megbüntetett francia gyártók nélkül 1 %-ot csökkent volna. Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása 9 %-kal csökkent; a megbüntetett francia vállalatok nélkül azonos szinten maradt volna. Az uniós gazdasági ágazat eladási értéke 7 %-kal csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 5 %-kal növekedett volna. Az uniós gazdasági ágazat értékesített mennyisége 10 %-kal csökkent; a megbüntetett francia gyártók nélkül 1 %-kal növekedett volna.
(78)
Ezért, még ha a megbüntetett francia vállalatok kizárása árnyaltabb képet adna a kárhelyzetről, az eredeti vizsgálat mindenképpen jelentős kár fennállását állapította volna meg. Ez a következtetés elsősorban az ún. mikrogazdasági mutatók alakulásából fakad.
(79)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a francia gyártók versenyellenes magatartása befolyásolhatta-e a jelenlegi vizsgálat során a kárhelyzetről alkotott képet. Először is, mivel a kartell 2004-ben megszűnt, a mutatók egyikét sem befolyásolhatta többé a versenyellenes magatartás. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy lehetett-e szó a kárelemzés közvetett - azaz a költségként felmerülő büntetés révén történő - befolyásolásáról. Kiderült, hogy a nyereségesség kiszámításakor a mintába felvett két francia gyártó egyike sem számította be a büntetés összegét. Ezért megállapítást nyert, hogy a múltbeli versenyellenes magatartás vagy a kirótt büntetés nem gyakorolt hatást a jelenlegi kárelemzésre.
(80)
A fenti elemzés alapján következtetésként levonható, hogy a francia gyártók versenyellenes magatartása nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat kárhelyzetét kimondottan az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában fennálló helyzettel összehasonlítva. Ezért a részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.
H. AZ UNIÓS ÉRDEK
(81)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen szólnak. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Valamennyi érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére az alaprendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
(82)
Mint ismeretes, az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
(83)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek azon következtetés levonásához vezetnek, hogy az Uniónak ebben az adott esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
1. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(84)
Az érintett országból származó behozatalra elrendelt dömpingellenes intézkedések fenntartása nagymértékben erősítené az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó lehetőségeit, hogy ésszerű nyereségességet érjen el, mivel segítene megakadályozni, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mennyisége következtében kiszoruljon a piacról. Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömpingnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(85)
Ennek megfelelően levonható az a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók érdekét szolgálná.
2. A független uniós importőrök érdekei
(86)
Két független uniós importőr működött közre a vizsgálatban. Mindketten ellenezték az intézkedések fenntartását, állítván, hogy az intézkedések nem célravezetők, és a kínai termékek a minőségbeli különbségek miatt nem vethetők össze az uniós gazdasági ágazat hasonló termékeivel, továbbá kételkedésüknek adtak hangot az okoumé rétegelt falemezt gyártó uniós ágazatának versenyképességével kapcsolatban. Azonban a fenti állítások egyikét sem bizonyították. Mivel nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos dömpingellenes intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna az importőrökre, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd ki jelentős mértékben az uniós importőrökre.
3. Az uniós felhasználók érdekei
(87)
A kérdőívekre olasz, görög és francia felhasználók küldték el válaszaikat. Mivel egyikük sem Kínától vásárolta az érintett terméket, és mivel nem állt rendelkezésre további olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos dömpingellenes intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna a felhasználókra, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem jár majd jelentős negatív hatással az uniós felhasználókra.
4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(88)
A fentiek fényében megállapítható, hogy az uniós érdek tekintetében nem létezik olyan kényszerítő ok, amely a hatályos intézkedések fenntartása ellen szól.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(89)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását tervezte javasolni.
Vállalat
Vámtétel
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Minden más vállalat
66,7
(90)
A Bizottság egyúttal olyan határidőt biztosított a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. A benyújtott információkat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.
(91)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Kínából származó okoumé rétegelt falemez behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(92)
Az e rendeletben meghatározott egyedi vámtételek kizárólag a felsorolt vállalatok - vagyis az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott termék behozatala nem részesülhet e vámtételekből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(93)
Ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérelmet (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (6), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, belföldi és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően - az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével - módosítják.
(94)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségek miatti - veszélyét minimalizálni lehessen, jelen esetben különleges intézkedésekre van szükség a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(95)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére, és ebből következően országos vám kivetésére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 4412 31 10 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 4412311010), rétegenként legfeljebb 6 mm vastagságú, kizárólag falapokból álló, legalább egy, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt falemezként meghatározott okoumé rétegelt falemez behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következő:
Gyártó
Vámtétel
%
Kiegészítő TARIC-kód
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Kínai Népköztársaság
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
Anhui tartomány 235323, Kínai Népköztársaság
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
Zhejiang tartomány, Kínai Népköztársaság
17
A529
Minden más vállalat
66,7
A999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek azzal a feltétellel alkalmazhatók, ha a tagállamok vámhatóságainak érvényes kereskedelmi számlát mutatnak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint indított részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészben kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 31-én.