KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1035/2010
af 15. november 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Den 4. januar 2010 modtog Kommissionen en klage vedrørende import af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), indgivet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 af Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. og Zakłady Azotowe Puławy (»klagerne«), som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion af melamin i EU.
(2)
Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til EU af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.1.2009-31.12.2009).
(6)
Der blev modtaget syv besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina. To virksomheder trak sig dog på et tidligt tidspunkt tilbage fra yderligere samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Det var således ikke længere nødvendigt at udtage stikprøver, og parterne blev informeret om, at der ikke ville blive udtaget stikprøver.
(7)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt, til de kinesiske myndigheder og til alle andre kinesiske eksporterende producenter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Tre grupper af kinesiske eksporterende producenter og en individuel virksomhed anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Endnu en gruppe anmodede kun om individuel behandling.
(8)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der blev modtaget besvarelser fra fem eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, en producent i USA, som blev foreslået som referenceland i indledningsmeddelelsen, og en producent i et andet muligt referenceland, Indonesien. Der indkom også besvarede spørgeskemaer fra tre EU-producenter, og syv brugere deltog også i samarbejdet ved at indsende besvarelser af spørgeskemaet. Ingen af importørerne forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Østrig
-
DSM Melamine B.V. (nu OCI Melamine B.V.), Nederlandene
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polen.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd og M&A Chemicals Corporation
-
Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd og Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd og Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd og Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent, der kun anmodede om individuel behandling, og eksporterende producenter, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg på følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra referencelandet Indonesien:
c)
Producent i Indonesien
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(12)
Den pågældende vare er melamin, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2933 61 00, og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
(13)
Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der udvindes af urinstof. Melamin bruges hovedsageligt i laminat, støbepulver, træplader og coating-harpikser.
2. Samme vare
(14)
Undersøgelsen viste, at melamin, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i EU, melamin, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og melamin, som importeres til EU fra Kina, samt melamin, der fremstilles og sælges i referencelandet Indonesien, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(15)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(17)
Tre grupper af eksporterende producenter og en eksporterende producent fra Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(18)
For alle de samarbejdsvillige virksomheder i Kina indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
(19)
Det blev konstateret, at alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter og grupper i Kina ikke opfyldte kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Alle virksomheder, der er involveret i produktion eller salg af melamin i Kina, blev opfordret til at anmode om markedsøkonomisk behandling. Hvis en virksomhed i en gruppe nægtes markedsøkonomisk behandling, nægtes det for gruppen som helhed.
(20)
For de virksomheder, der producerer urinstof af naturgas med henblik på at fremstille melamin, blev afvisningen begrundet med, at omkostningerne til det vigtigste råmateriale, naturgas, ikke afspejlede markedspriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling viste, at dette skyldtes statens indgriben på naturgasmarkedet i Kina.
(21)
Naturgasmarkedet i Kina domineres af tre statsejede virksomheder. Virksomheder, der producerer urinstof, som de derefter bruger til at producere melamin, nyder godt af en lav statsligt fastlagt pris på gas, der anvendes til produktion af urinstof. En virksomhed, som producerer urinstof, der er et gødningsstof, som er vigtigt for den kinesiske landbrugs- og fødevareindustri, betaler en markant lavere pris for sin gas sammenlignet med virksomheder, der har brug for gas til andre industrielle formål. Ud over denne ordning med forskellige priser er prisen på naturgas i sig selv fordrejet som følge af statslig indgriben og er betydeligt lavere end gasprisen på verdensmarkedet.
(22)
Denne lave gaspris sætter disse melaminproducenter i stand til at producere varen til unaturligt reducerede priser, fordi de kan udnytte den fordrejede lave pris på naturgas. Da naturgas udgør en betydelig del af omkostningerne til urinstof (ca. 80 %), og da urinstof tegner sig for 50-60 % af omkostningerne til produktion af melamin, er det første kriterium ikke opfyldt for de virksomheder i Kina, der producerer urinstof af naturgas.
(23)
Visse virksomheder producerer ikke selv urinstof, men køber det af ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører. Urinstofmarkedet er i sig selv også fordrejet af tre hovedformer for statslig indgriben. For det første var der strenge importkvoter for urinstof og eksportafgifter på 110 % i mellemsæsonen og 10 % uden for sæsonen i undersøgelsesperioden. For det andet har den kinesiske regering fritaget hjemmemarkedssalget af urinstof for moms siden 1. juli 2005. For det tredje er den kinesiske regering direkte involveret i markedet via den statslige gødningsordning, som blev indført i 2004, hvor staten køber urinstof direkte fra producenterne med det formål at sikre en strategisk reserve, og hvor den også kan frigive mængder af urinstof på hjemmemarkedet. Urinstofproducenter nyder også godt af præferencepriser på elektricitet, jernbanefragt og naturgas som nævnt ovenfor.
(24)
Eksportbegrænsningerne bevirker sammen med fordelene for hjemmemarkedssalget, at eksportmængden af urinstof reduceres, så forsyninger rettes mod hjemmemarkedet, og hjemmemarkedsprisen presses nedad. Denne lave hjemmemarkedspris skyldes direkte statslig indgriben på urinstofmarkedet i Kina. Det første kriterium er derfor ikke opfyldt for de virksomheder i Kina, der ikke producerer urinstof, men køber det fra tredjepart.
(25)
Ud over den generelle situation, som er beskrevet ovenfor, opfyldte en gruppe af virksomheder ikke de øvrige krav i det første kriterium, da holdingselskabet er 100 % statsejet, og de enkelte virksomheder i gruppen primært er statsejede. Denne gruppe er derfor underlagt betydelig statslig indgriben, hvad angår vigtige forretningsmæssige beslutninger.
(26)
To virksomheder opfyldte enten ikke det andet eller tredje kriterium. En af dem kunne ikke fremlægge udførlige regnskaber og fik stillet kontorlokaler gratis til rådighed af et offentligt organ. Den anden virksomhed førte ikke regnskab i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og kunne ikke påvise, at dens overtagelse af et statsejet selskab var sket til nominel værdi.
(27)
En virksomhed kunne ikke påvise, at den opfyldte det tredje kriterium, da den ikke betalte renter af gælden i forbindelse med salget af aktier, der blev udstedt som et led i privatiseringsprocessen. Ved indledningen af privatiseringsprocessen fik en aktionær mere konkret den kapital tilbage, som den pågældende havde investeret, i form af et lån. Ved efterfølgende overdragelser af aktierne blev gældsforpligtelsen anvendt som betaling. Først efter ti år blev lånet tilbagebetalt af den på det tidspunkt privatejede indehaver af disse aktier, uden at der nogensinde var påløbet eller betalt renter af beløbet.
(28)
En virksomhed blev ikke indrømmet markedsøkonomisk behandling, da virksomhedens forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed, som også handlede med den pågældende vare, ikke havde udfyldt den pågældende ansøgningsformular.
(29)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klagerne om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(30)
Der blev fremlagt skriftlige redegørelser, og en høring af visse eksporterende producenter fandt sted. De eksporterende producenter indvendte, at omkring 70 % af urinstoffet i Kina primært produceres med kul som den vigtigste råvare, og at kun omkring 30 % af urinstoffet fremstilles ved hjælp af naturgas. Eftersom staten også griber ind i urinstofmarkedet, jf. betragtning 23 og 24, ændrer det dog ikke konklusionen om, at omkostningerne til produktion af melamin i høj grad er fordrejede. Påstanden afvises derfor.
(31)
Andre argumenter, der blev fremlagt i de skriftlige redegørelser og under høringen efter fremlæggelsen, kunne ikke ændre forslaget om at afvise markedsøkonomisk behandling af alle virksomheder, der havde anmodet om det.
(32)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de samarbejdsvillige virksomheder, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at virksomhederne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod disse konklusioner.
2. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Alle de virksomheder og grupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede samtidig om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Endvidere anmodede en gruppe om individuel behandling alene. På grundlag af de tilgængelige oplysninger blev det foreløbigt fastslået, at tre af de fem eksporterende producenter eller grupper i Kina opfyldte alle betingelserne for individuel behandling. En gruppe af virksomheder i Kina blev nægtet individuel behandling, da holdingselskabet er 100 % statsejet, og de enkelte virksomheder i gruppen primært er statsejede. En anden virksomhed blev nægtet individuel behandling, fordi virksomhedens forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed ikke havde udfyldt den pågældende ansøgningsformular. Det var derfor ikke muligt at vurdere kriterierne for individuel behandling.
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til melaminproducenter i Indien, Iran, Indonesien og USA. Kun melaminproducenterne i USA og Indonesien besvarede spørgeskemaerne.
(38)
Efter undersøgelsen af besvarelserne blev Indonesien valgt som referenceland, idet det tilsyneladende er et åbent marked med en lav importafgift og betydelig import fra flere tredjelande. Det blev desuden konstateret, at omkostningsstrukturen for en indonesisk producent bedre kunne sammenlignes med omkostningsstrukturen for en kinesisk producent end omkostningsstrukturen for en amerikansk producent og derfor ville resultere i en mere realistisk normal værdi. Undersøgelsen påviste ingen grund til at konkludere, at Indonesien ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
(39)
Der var i sidste ende ingen berørte parter, herunder klagerne, der krævede, at USA skulle anvendes som referenceland i forbindelse med denne undersøgelse.
(40)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige indonesiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(41)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indonesien er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(42)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(43)
Den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Indonesien.
(44)
Eftersom hjemmemarkedssalget til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder ikke var rentabelt i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi fastsat ud fra den indonesiske producents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og til fortjeneste på hjemmemarkedet.
(45)
SA&G-omkostninger og fortjeneste blev fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), på grundlag af en anden rimelig metode ved at sammenligne SA&G-omkostninger og fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. Det blev vurderet, at det anvendte beløb til SA&G-omkostninger var rimeligt, da det er i overensstemmelse med SA&G-omkostningerne for EU-erhvervsgrenen. Beløbet til fortjeneste var tæt på det, som EU-erhvervsgrenen opnåede i overskudsgivende år. Der blev ikke fremlagt oplysninger om, at denne fortjeneste var større end den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnåede på salget af samme generelle kategori af varer på hjemmemarkedet eller oprindelsesmarkedet.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(46)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
d) Sammenligning
(47)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme niveau for indirekte skatter, dvs. inklusive moms.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(50)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomhed Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomheder Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd og Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomhed Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(51)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker.
(52)
Da samarbejdsgraden i Kina var lav, dvs. 30 %, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af en sammenligning af den normale værdi fastlagt for Indonesien med oplysningerne om eksportpriser, som var fremlagt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
(53)
På dette grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 65,6 % af cif-prisen, EU's grænse, udfoldet.
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(54)
Klagen blev indgivet af tre vigtige melaminproducenter i EU, der har produktionsanlæg i Østrig, Tyskland og Italien (Borealis), Nederlandene (DSM) og Polen (Puławy), og som sammen tegnede sig for mere end 90 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. To andre producenter med begrænset produktion havde ingen indvendinger mod indledningen af undersøgelsen.
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(56)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 340 000 ton i undersøgelsesperioden. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (»tavse producenter«). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug.
2. EU-forbruget
(57)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, herunder et estimat af de tavse producenters salg. Estimatet var baseret på oplysninger fremlagt i klagen.
Tabel 1
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indeks
100
105
88
72
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(58)
Forbruget steg med 5 % mellem 2006 og 2007 og faldt derefter med 17 % mellem 2007 og 2008 og med 16 % i undersøgelsesperioden. Forbruget faldt sammenlagt 28 % i den betragtede periode.
(59)
Faldet i forbruget af melamin kan tilskrives konjunkturerne og navnlig den midlertidige nedgang på bygge- og anlægsmarkedet, som er hovedmarkederne for de primære anvendelser af melamin. Melamin er et vigtigt råmateriale i denne sektor og forventes ikke at blive erstattet af andre materialer. Melaminefterspørgslen forventes derfor at stige i takt med den generelle økonomiske genopretning.
3. Importen til Unionen fra det pågældende land
a) Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(60)
Undersøgelsen viste, at importen af melamin fra Kina har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 2
Import fra Kina
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indeks
100
161
130
66
Kilde: Eurostat.
(61)
Importen fra Kina steg på EU-markedet mellem 2006 og 2008. Mens det samlede EU-forbrug faldt med 12 % i den samme periode, øgede de kinesiske eksportører deres salgsmængde til EU-markedet med 30 %. Som det fremgår af tabellen nedenfor, steg deres markedsandel også i den pågældende periode.
(62)
Situationen vendte i undersøgelsesperioden, hvor forbruget faldt med 18 %, og de kinesiske producenters eksportmængde faldt endnu mere. Ligesom med eksportmængden faldt markedsandelen for kinesisk import i undersøgelsesperioden.
Tabel 3
Markedsandel for importerede varer fra Kina
2006
2007
2008
UP
Markedsandel
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indeks
100
153
148
91
Af data fra Eurostat fremgår det, at importprisen fra Kina generelt steg med 10 % i den betragtede periode.
Tabel 4
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris/ton
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Indeks
100
99
141
110
Kilde: Eurostat.
(63)
De kinesiske eksportører var dog i høj grad ikke samarbejdsvillige, og undersøgelsen viste, at den gennemsnitlige importpris for de samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegnede sig for omkring 30 % af den samlede kinesiske import, var meget lavere end Eurostats pris og lavere end EU-erhvervsgrenens pris og var i gennemsnit 806 EUR/ton i undersøgelsesperioden.
(64)
I denne fase af undersøgelsen vurderes det derfor, at den pris, der blev efterprøvet hos de eksporterende producenter i Kina, skal tages i betragtning i analysen af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
(65)
Under undersøgelsen påstod visse parter, at melamin importeret fra Kina var af en ringere kvalitet end melamin produceret af EU-erhvervsgrenen, og at varen ikke kunne bruges til bestemte anvendelser, f.eks. overfladebelægning. Da denne påstand ikke kunne begrundes, blev den ikke taget i betragtning i denne fase af undersøgelsen.
b) Prisunderbud
(66)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for EU-erhvervsgrenen ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, navnlig med hensyn til transport- og håndteringsomkostninger, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for de samarbejdsvillige eksportører fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis.
(67)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i EU i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 10,3 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
a) Indledende bemærkninger
(68)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2006 til undersøgelsesperiodens afslutning.
b) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indeks
100
98
95
80
Kapacitet (ton)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indeks
100
100
90
90
Kapacitetsudnyttelse
86 %
84 %
91 %
77 %
Indeks
100
98
106
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(69)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 20 % i løbet af den pågældende periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 10 % i den betragtede periode.
(70)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 396 200 ton i 2008. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 86 % i 2006 til 77 % i undersøgelsesperioden. Det største fald skete i perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden.
c) Salgsmængde og markedsandel
(71)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 6
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indeks
100
108
95
85
Markedsandel
74 %
75 %
80 %
86 %
Indeks
100
107
107
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(72)
Mens EU-forbruget faldt med 28 % i 2006 og undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet med 15 %. EU-erhvervsgrenen kunne dermed øge sin markedsandel til EU-markedet fra 74 % i 2006 til 86 % i undersøgelsesperioden.
d) EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser pr. enhed og produktionsomkostninger
(73)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 5 % i den betragtede periode. Salgsprisen faldt betydeligt med 26 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden.
Tabel 7a
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris/ton
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Indeks
100
105
128
95
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(74)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 2 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.
(75)
EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 7b
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitlige produktionsomkostninger/ton
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Indeks
100
98
114
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Lagerbeholdninger
(76)
Lagrene udgjorde ca. 5 % af produktionsmængden i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 68 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 8
2006
2007
2008
UP
Lagerbeholdninger (ton)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indeks
100
60
94
32
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
f) Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 9
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
706
688
613
606
Indeks
100
97
87
86
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indeks
100
99
110
106
Produktivitet (enhed/FTÆ)
537
540
585
502
Indeks
100
101
109
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(77)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret med 13 % i 2008 og med endnu 1 % i undersøgelsesperioden. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
g) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 10
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
År/år
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Likviditet (1 000 EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
År/år
41 253
-18 480
-40 529
Investeringer (1 000 EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Indeks
100
50,3
112
74
Investeringsafkast
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
År/år
+7 %
+1 %
-23 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(78)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra et tab på 9,9 % i 2006 til et tab på 18 % i undersøgelsesperioden. Denne situation opstod, selv om EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt med 14 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, som det fremgår af tabel 7b ovenfor.
(79)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(80)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 26,2 % i den betragtede periode.
h) Vækst
(81)
Mens EU-forbruget faldt med 28 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 15 %. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 15 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde mindre udtalt end faldet på 28 % i EU-forbruget. Følgelig steg EU-erhvervsgrenens markedsandel med 12 procentpoint i samme periode.
i) Den faktiske dumpingmargens størrelse
(82)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion om skade
(83)
Undersøgelsen viste, at en række indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes markant i den betragtede periode.
(84)
Salgsmængden faldt med 15 %, produktionsmængden faldt med 20 %, udnyttelsen af produktionsanlæggene faldt fra 86 % til 77 %, og det var nødvendigt at reducere beskæftigelsen med 14 %. I samme periode faldt priserne med 5 %. Salgsprisen faldt med 26 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, og rentabiliteten var derfor dramatisk lav, hvilket havde negative konsekvenser for investeringer og finansielle indikatorer, som f.eks. likviditet og investeringsafkast.
(85)
Selv om det lykkedes for EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel med 12 procentpoint på EU-markedet trods et faldende forbrug, førte det lave prisniveau på EU-markedet, navnlig i undersøgelsesperioden, til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation i undersøgelsesperioden. Priserne kunne ikke dække produktionsomkostningerne, og tabene var så høje som - 18 % af omsætningen.
(86)
På det grundlag vurderes det, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade i undersøgelsesperioden.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(87)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(88)
Det skal bemærkes, at samarbejdsviljen fra de eksporterende producenter i Kina var meget lav i forbindelse med denne undersøgelse. De samarbejdsvillige eksporterende producenter repræsenterer omkring 29 % af den samlede melaminimport i undersøgelsesperioden.
(89)
Eurostats importstatistik viste, at importmængden fra Kina generelt faldt markant med 34 % i den betragtede periode. Denne import faldt med andre ord relativt mere end forbruget (- 28 %) i samme periode.
(90)
Hvad angår priser, viser data fra Eurostat, at importprisen for kinesisk melamin steg med 10 % i den betragtede periode. Den faldt markant med 31 % i perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden. De efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegner sig for ca. 30 % af den samlede import fra Kina, viste, at de gennemsnitlige kinesiske importpriser var meget lavere end Eurostats priser. Det blev konstateret, at de samarbejdsvillige producenter i gennemsnit underbød EU-erhvervsgrenens pris med 10,3 % i undersøgelsesperioden.
(91)
På baggrund af den lave samarbejdsvilje fra Kina vurderes det, at den pris, som er efterprøvet hos de samarbejdsvillige producenter, skal have forrang for Eurostats prisoplysninger.
(92)
En månedsbaseret analyse af importmængden for melamin viste, at den kinesiske import var særdeles påfaldende på EU-markedet i første halvår af undersøgelsesperioden, hvor krisen i sektoren toppede, og havde en markedsandel på op til 15 % på EU-markedet i første halvår af undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens struktur og produktionsproces betød, at den ikke havde andet valg end at sænke sin salgspris for at bevare sin markedsandel. Selv om de kinesiske importører reducerede deres eksport til EU betydeligt i andet halvår af undersøgelsesperioden, påvirkede den negative virkning af deres massive markedsandel i begyndelsen af undersøgelsesperioden og deres lave salgspriser fortsat EU-markedet og EU-erhvervsgrenen i resten af undersøgelsesperioden.
(93)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led under alvorlige produktionsnedskæringer, en lavere kapacitetsudnyttelsesgrad samt faldende salgsmængder og beskæftigelse i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens struktur og udviklingen i ovennævnte skadesfaktorer viser, at forværringen af dens økonomiske situation i en vis grad skyldtes krisen og den lavere efterspørgsel på markedet, jf. betragtning 97-100 nedenfor. Men den skyldtes også det lave prisniveau og presset fra de kinesiske eksportører, navnlig mellem 2008 og undersøgelsesperioden, hvor den ikke kunne dække sine omkostninger. Som følge deraf beløb tabene i løbet af undersøgelsesperioden sig til hele - 18 % af omsætningen.
(94)
I betragtning af den fordrejning, der blev konstateret under undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling i Kina, det påviste høje niveau af dumping og konklusionerne i navnlig betragtning 92 ovenfor vurderes det, at tilstedeværelsen af billig dumpingimport, som underbyder EU-erhvervsgrenens pris med mere end 10 % på EU-markedet, bidrog til en yderligere forværring af den negative udvikling i salgspriser på EU-markedet i hele undersøgelsesperioden, selv med en faldende markedsandel.
(95)
På det grundlag kan der fastlægges en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3. Andre faktorers virkninger
(96)
De øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhængen, er udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og importen af melamin fra tredjelande.
a) Udviklingen i efterspørgslen og den økonomiske krise
(97)
Det skal bemærkes, at melamin primært anvendes på bygge- og anlægsmarkedet. Efter den økonomiske krise indskrænkedes bygge- og anlægsmarkedet, hvilket også resulterede i en nedgang i forbruget, ikke kun i EU, men globalt. Eftersom EU er langt det største marked for melamin i verden, har krisen haft en negativ indvirkning på markedet. Det ses af et fald på 28 % i forbruget, produktionsstandsninger inden for EU-erhvervsgrenen og faldende salgspriser.
(98)
Ovennævnte kendsgerninger og overvejelser viser, at en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, kunne tilskrives den økonomiske krise.
(99)
Som forklaret i betragtning 88-95 ovenfor skal det dog erindres, at der var tydelige fordrejninger på det kinesiske marked for melamin. Dumpingimporten fra Kina underbød endvidere i gennemsnit EU-erhvervsgrenens pris med 10 % i undersøgelsesperioden og forværrede dermed yderligere de negative virkninger på prisniveauet, navnlig i undersøgelsesperioden.
(100)
Selv om en del af den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, eventuelt kan tilskrives den økonomiske krise, er det ikke tilstrækkeligt til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens betydelige skade, når det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte, og den selektive stigning i deres tilstedeværelse i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 92 ovenfor, tages i betragtning.
b) EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionen af melamin er kapitalintensiv med en høj andel af faste omkostninger. EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med melaminproduktion forblev stabile i den betragtede periode, men faldt med 14 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, jf. tabel 7b ovenfor. Dette burde have sikret en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, men som følge af det lave prisniveau på EU-markedet og dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, skete det ikke.
(102)
Det konkluderedes derfor, at produktionsomkostningerne ikke har været årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
c) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(103)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade.
Tabel 11
2006
2007
2008
UP
Eksport (1 000 ton)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indeks
100
94
82
101
Kilde: EU-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaet.
(104)
Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev stabilt på omkring 85 000 ton eller 28 % af produktionen i den betragtede periode. Klagernes eksportresultater har derfor været særdeles gode, selv under krisen. Den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen kan ikke forklares ved eller tilskrives eksport.
d) Import fra andre tredjelande
(105)
Udviklingen i importen fra tredjelande, for så vidt angår både mængder og priser, mellem 2006 og undersøgelsesperioden fremgår af følgende:
Tabel 12
Andre tredjelande
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indeks
100
90
55
36
Markedsandel
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indeks
100
86
62
50
Pris (EUR/ton)
820
941
1 094
895
Indeks
100
115
133
109
Kilde: Eurostat.
(106)
Bortset fra Iran og Saudi-Arabien var importen fra individuelle tredjelande under bagatelgrænsen på 1 % af markedsandelen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at importmængden fra tredjelande faldt i den betragtede periode. Hvad angår Iran og Saudi-Arabien, som tegnede sig for henholdsvis 4,4 % og 1,4 % af EU-forbruget i undersøgelsesperioden, blev det konstateret, at deres priser var højere end de samarbejdsvillige kinesiske eksportørers priser. Det vurderes derfor, at sådanne mængder og priser kun har haft begrænset indvirkning, hvis nogen, på EU-markedet.
(107)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke i væsentlig grad bidrog til den betydelige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(108)
Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode var et kraftigt fald i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Denne import blev dog foretaget til dumpingpriser, som lå 10 % under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet. Denne negative indvirkning i salgspriserne på EU-markedet forekom i hele undersøgelsesperioden. Baseret på alle kendsgerninger og betragtninger blev det vurderet, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i undersøgelsesperioden.
(109)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der behørigt blev skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. EU'S INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen består af tre producenter med produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 600 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(113)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de mest relevante skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at melaminsektorens genopretning ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(114)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på markedet i EU, så prisen på melamin vil afspejle omkostningerne til de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger og genopretningen i sektoren vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan opnå stordriftsfordele og dermed bevare sin markedsandel med positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(115)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Brugernes interesser
(116)
Samarbejdet med brugerne var relativt begrænset i dette tilfælde. Der blev udsendt 44 spørgeskemaer til de kendte brugere i EU, og kun syv besvarelser var tilstrækkelig detaljerede til at foretage en vurdering af deres økonomiske situation og den mulige indvirkning af antidumpingforanstaltninger på deres aktiviteter. De samarbejdsvillige brugere tegnede sig for ca. 10 % af EU-forbruget.
(117)
I henhold til EU-erhvervsgrenen tegner melamin sig højst for 3 % og i gennemsnit 2 % af brugerindustriens produktionsomkostninger. Hvis dette bekræftes af yderligere kontrolbesøg hos brugerne, som finder sted i den resterende del af undersøgelsen, vil antidumpingforanstaltninger have begrænset indvirkning på brugerindustrien.
(118)
I henhold til de få detaljerede besvarelser fra brugerne tegner melamin sig for omkring 10 % af brugerindustriens produktionsomkostninger. Den mulige indvirkning af foranstaltninger kan derfor være negativ afhængigt af deres rentabilitet, som brugerne ikke har fremlagt klare oplysninger om. Som nævnt ovenfor vil kontrolbesøg finde sted hos de primære brugere i den resterende del af undersøgelsen. Kommissionen vil også søge at styrke samarbejdet med brugerindustrien.
(119)
Visse parter anførte også, at den primære konsekvens af antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde kan blive en prisstigning, som industrien indfører for melamin i medfør af EU-erhvervsgrenens store markedsandel.
(120)
Det vurderes ikke desto mindre, at det kan føre til yderligere nedskæringer i visse EU-producenters produktion og deraf følgende problemer, som f.eks. manglende forsyninger på EU-markedet, det største marked for melamin i verden, hvis der ikke indføres foranstaltninger mod dumpingimport fra Kina.
(121)
Baseret på ovennævnte kendsgerninger og betragtninger vurderes det, at der i denne fase ikke er begrundede elementer, som viser, at indvirkningen af midlertidige foranstaltninger vil være uforholdsmæssig med hensyn til brugerindustriens aktiviteter. Det vurderes derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger.
4. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(124)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(125)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2003, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(126)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 5 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(127)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina justeret for told og omkostninger efter importen og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
2. Midlertidige foranstaltninger
(128)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(129)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(130)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(131)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i undersøgelsesperioden.
(132)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Alle andre virksomheder
65,6 %
65,2 %
H. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(133)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af melamin, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2933 61 00, og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told ( %)
Taric-tillægskode
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Alle andre virksomheder
65,2
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.
A BIZOTTSÁG 1035/2010/EU RENDELETE
(2010. november 15.)
a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. január 4-én a Bizottsághoz panasz érkezett a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozóan, amelyet a melamin uniós termelésének jelentős részét - ebben az esetben több mint 50 %-át - képviselő Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. és Zakłady Azotowe Puławy (a továbbiakban: a panaszosok) nyújtottak be az alaprendelet 5. cikke alapján.
(2)
A panasz a dömping és az abból eredő súlyos károk vonatkozásában prima facie bizonyítékokat tartalmazott, amelyeket a Bizottság elegendőnek ítélt az eljárás megindításához.
(3)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. február 17-én közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó, az Unióba behozott melamin vonatkozásában.
2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, a KNK-beli exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat, a közismerten érintett szövetségeket, valamint a KNK képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatást kérjenek.
(5)
Tekintettel a KNK-beli exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi KNK-beli exportáló gyártót felkérte arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2009. január 1. és 2009. december 31. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről.
(6)
A mintavételhez hét válasz érkezett KNK-beli exportáló gyártóktól vagy exportálógyártó-csoportoktól. Két vállalat azonban egy korai szakaszban visszalépett a vizsgálatban való további együttműködéstől. Ezért a továbbiakban nem volt szükség a mintavételre, és valamennyi felet tájékoztatták arról, hogy nem választanak mintát.
(7)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismerten érintett kínai exportáló gyártóknak, a kínai hatóságoknak, valamint a többi, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkezett kínai exportáló gyártónak. Három kínai exportáló gyártó csoport és egy önálló vállalat az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Egy további csoport csak egyéni elbánást kért.
(8)
Kérdőíveket küldtek ki minden ismerten érintett félnek, valamint minden egyéb, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkezett vállalatnak. Öt KNK-beli exportáló gyártótól és kapcsolódó vállalattól, egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól (az eljárás megindításáról szóló értesítésben említésre került, hogy az Amerikai Egyesült Államokat javasolták analóg országnak), valamint egy gyártótól érkezett válasz egy másik lehetséges analóg országból, azaz Indonéziából. Három uniós gyártótól is kaptak választ a kérdőívre, valamint hét felhasználó működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával. Egyetlen importőr sem szolgáltatott információkat a Bizottság számára, vagy jelentkezett a vizsgálat során.
(9)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint a következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatásokat:
a)
Uniós gyártók
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Ausztria,
-
DSM Melamine B.V. (jelenleg OCI Melamine B.V.), Hollandia,
-
Zakłady Azotowe Puławy, Lengyelország;
b)
KNK-beli exportáló gyártók
-
a Sichuan Chemical-csoport: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd és M&A Chemicals Corporation,
-
a Sichuan Golden Elephant-csoport: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd és Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd,
-
a Shandong Liaherd-csoport: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd és Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd,
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd,
-
a Henan Junhua-csoport: Henan Junhua Chemical Company Ltd és Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
Mivel a rendes értéket a csak egyedi elbánást kérelmező exportáló gyártó, valamint azon exportáló gyártók vonatkozásában kell megállapítani, amelyeknek nem ítélhető meg a piacgazdasági elbánás, a rendes érték megállapítása céljából ellenőrzés történt a következő vállalat telephelyén az Indonéziából, mint analóg országból származó adatok alapján:
c)
Indonéz gyártó
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. A vizsgált időszak
(11)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(12)
Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin.
(13)
A melamin a karbamidból nyert fehér kristályos por. A melamint főként rétegelt műanyagok, présporok, fa alapanyagú lemezek és bevonó gyanták gyártására használják.
2. Hasonló termék
(14)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós iparág által az Unióban gyártott és értékesített, a KNK-ban gyártott és annak belső piacán értékesített, illetve a KNK-ból az Unióba behozott, valamint az analóg ország szerepét betöltő Indonéziában gyártott és értékesített melamin az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai, valamint az alapvető végfelhasználása alapján lényegében azonos.
(15)
Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló termékeknek tekintették.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(16)
Az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
az üzleti döntéseket piaci jelzések szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a költségek tükrözik a piaci értéket;
-
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(17)
A KNK-ból három exportáló gyártó csoport és egy exportáló gyártó kérelmezte a piacgazdasági elbánást, illetve válaszolt a megadott határidőig a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványon.
(18)
A Bizottság ezen együttműködő KNK-beli vállalatok mindegyikét illetően kikért minden szükségesnek tartott információt, és a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló formanyomtatványon megadott információkat a kérdéses vállalatok telephelyein ellenőrizte.
(19)
A KNK-beli együttműködő exportáló gyártók, illetve azok csoportjai közül egyetlen egyről sem volt megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás megítéléséhez szükséges feltételeknek megfelelne. A KNK-ban található, a melamin gyártásával vagy piaci értékesítésével foglalkozó valamennyi vállalatot ösztönözték a piacgazdasági elbánás igénylésére. Amennyiben egy csoporton belül egy vállalat piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, a teljes csoport elutasításra kerül.
(20)
Azon vállalatok esetében, amelyek földgázból állítanak elő karbamidot a melamingyártáshoz, ez az elutasítás azon alapult, hogy a legfontosabb nyersanyaguk, azaz a földgáz költségei az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírtakkal ellentétben lényegében nem tükrözték a piaci értéket. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapította, hogy ennek oka az állami beavatkozás a KNK földgázpiacán.
(21)
A KNK földgázpiacot három állami tulajdonban lévő vállalat uralja. A karbamidot gyártó vállalatok, a később melamin gyártására felhasznált karbamid gyártásakor élvezik a földgáz kormány által rögzített, alacsony árának előnyeit. A kínai mezőgazdaság és élelmiszeripar számára műtrágyaként fontos karbamidot gyártó vállalatok jelentősen alacsonyabb árat fizetnek a földgázért, mint azok a vállalatok, amelyeknek más ipari felhasználás céljából van szükségük a földgázra. Ezen a kettős árképzési rendszeren túl, az ipari felhasználású földgáz árát is torzítja az állami beavatkozás és az jelentősen alacsonyabb, mint a földgáz világpiaci ára.
(22)
Ez az alacsony földgázár teszi lehetővé az ilyen melamingyártók számára, hogy a földgáz torz, alacsony árát kihasználva, természetellenesen csökkentett áron gyártsák a melamint. Mivel a földgáz a karbamidgyártás költségének jelentős részét (körülbelül 80 %-át) teszi ki, és a karbamid a melamingyártás költségének 50-60 %-át jelenti, azon KNK-beli vállalatok esetében, amelyek földgázból állítanak elő karbamidot, az 1. feltétel nem tekinthető teljesítettnek.
(23)
Egyes vállalatok nem maguk állítják elő a karbamidot, hanem tőlük független beszállítóktól vásárolják. Azonban magát a karbamidpiacot is torzítja az állami beavatkozás három fő fajtája. Először, a karbamidra vonatkozó szigorú behozatali kontingensek és a vizsgált időszakban a szezonális 110 %-os, illetve a 10 %-os szezonon kívüli exportadó megléte. Másodszor, a kínai kormány 2005. július 1-jétől a karbamid belföldi értékesítését mentesítette a héa megfizetése alól. Harmadszor, a kínai kormányzat a 2004. óta működő Állami műtrágya rendszeren keresztül közvetlenül beavatkozik a piacon, azáltal, hogy az állam egy stratégiai tartalék képzése céljából a gyártóktól közvetlenül vásárol karbamidot, illetve fel is szabadíthat karbamidot a belföldi piacon. A karbamid-gyártók kedvezményes villamosenergia-árak, kedvezményes vasúti áruszállítási árak, valamint a fent említett kedvezményes földgázár előnyeit is élvezik.
(24)
A belföldi értékesítés esetében érvényesíthető előnyökkel kombinálva az exportkorlátozások hatása az, hogy a kivitt karbamid mennyisége csökken, ezáltal az ellátást a belföldi piac felé terelik, és leszorító hatást gyakorolnak a belföldi árra. Ez az alacsony belföldi ár az állami beavatkozás közvetlen következménye a KNK karbamidpiacán. Ennek megfelelően az 1. feltétel nem tekinthető teljesítettnek azon vállalatok esetében, amelyek nem gyártják, hanem harmadik felektől veszik a karbamidot.
(25)
A fent ismertetett általános helyzeten kívül egy vállalatcsoport azért sem teljesítette az 1. feltétel egyéb követelményeit, mert a holdingtársaság teljes egészében állami tulajdonban, míg a csoportban az egyes vállalatok többségi állami tulajdonban vannak. Ennek megfelelően ez a csoport a fontos üzleti döntéseit illetően jelentős állami beavatkozás alatt állhat.
(26)
Két vállalat nem felelt meg sem a 2., sem a 3. feltételnek. Az egyikük nem tudott hiánytalan számviteli nyilvántartást bemutatni, és ingyen jutott hivatali helyiségekhez egy állami szervtől. A másik vállalat a számviteli nyilvántartásait nem a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően vezette, és nem tudta bizonyítani, hogy egy állami tulajdonban lévő vállalatot valós értéken vásárolt fel.
(27)
Egy vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a 3. feltételnek megfelel, mivel nem fizetett kamatot a privatizációs folyamatból származó részvényeinek az eladásából keletkezett adóssága után. Egészen pontosan, a privatizációs folyamat elején egy részvényesnek visszakölcsönözték a tőkét, amit befektetett. A részvények ezt követő átruházásai során, az adósság kötelezettségét fizetségként használták. A kölcsönt csak 10 évvel később fizette vissza a részvények addigra magánkézben lévő tulajdonosa, anélkül, hogy valaha is felszámítottak volna, vagy fizettek volna kamatot az összeg után.
(28)
Egy vállalat piacgazdasági elbánás iránti kérelmét azért utasították vissza, mert a vele kapcsolatban lévő, az érintett termékkel is foglalkozó értékesítési vállalat nem töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványt.
(29)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a KNK-beli érintett vállalatokat, a KNK hatóságát, valamint a panaszosokat a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatok eredményéről. Ugyancsak lehetőséget kaptak az álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint meghallgatás kérelmezésére, amennyiben volt konkrét okuk erre.
(30)
Több írásbeli beadványt nyújtottak be, és néhány exportáló gyártó egy meghallgatáson részt is vett. Az exportáló gyártók azzal érveltek, hogy a KNK-ban a karbamid körülbelül 70 %-át főleg szén, mint fő nyersanyag, felhasználásával állítják elő, és a karbamidnak csak körülbelül 30 %-át gyártják földgázból. Mivel azonban az állam a karbamidpiacon is beavatkozik, amint azt a (23) és (24) preambulumbekezdésben leírtuk, ez nem változtatja meg azt a következtetést, miszerint a melamingyártás költségei jelentősen torzulnak. Az érvelést ezért visszautasították.
(31)
Az írásbeli beadványokban, valamint a tájékoztatást követő meghallgatáson felhozott egyéb érvek sem voltak olyanok, amelyek megváltoztatták volna a javaslatot, a piacgazdasági elbánásnak valamennyi, az azt igénylő vállalat tekintetében történő visszautasítására.
(32)
A fentiek alapján, a piacgazdasági elbánást kérelmező, KNK-beli együttműködő vállalatok közül egy sem tudta bizonyítani, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel. Ezért úgy vélték, hogy a piacgazdasági elbánást valamennyi vállalat esetében el kell utasítani. Miután a tanácsadó bizottsággal konzultáltak, az nem kifogásolta ezt a következtetést.
2. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek.
(34)
Minden olyan vállalat és csoport, amely piacgazdasági elbánást kérelmezett, az egyéni elbánást is kérelmezte arra az esetre, ha nem ítélik meg neki a piacgazdasági elbánást. Ezenkívül egy csoport csak az egyéni elbánást kérelmezte. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapításra került, hogy az öt KNK-beli exportáló gyártó, illetve csoport közül három teljesítette az egyéni elbánás valamennyi követelményét. A KNK-beli vállalatcsoportok közül egy egyéni elbánás iránti kérelmét azon az alapon utasították vissza, hogy a holding teljes egészében állami tulajdonban, a csoporton belül az egyes vállalatok pedig többségi állami tulajdonban vannak. Egy másik vállalat egyéni elbánás iránti kérelmét pedig azért utasították el, mert a vele kapcsolatban lévő értékesítési vállalat nem töltötte ki a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványt. Ezért nem volt lehetséges az egyéni elbánás feltételeinek értékelése.
3. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánást nem elnyerő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendes érték megállapítása céljából az Amerikai Egyesült Államokat szándékozik a megfelelő analóg országként használni, illetve felkérte az érdekelt feleket, hogy erről tegyék meg észrevételeiket.
(37)
A Bizottság megvizsgálta, hogy ésszerűen más országok is betölthetik-e az analóg ország szerepét, így indiai, iráni, indonéz, és egyesült államokbeli melamingyártóknak küldött ki kérdőívet. A kérdőívre csak az egyesült államokbeli és az indonéz melamingyártók válaszoltak.
(38)
A válaszok vizsgálatát követően Indonézia került kiválasztásra, mint analóg ország, mert úgy tűnik, hogy a piaca nyitott és a behozatali vám alacsony, valamint jelentős a behozatal több harmadik országból. Továbbá megállapították, hogy egy indonéz gyártó költségszerkezete inkább összevethető egy kínai gyártó költségszerkezetével, mint egy amerikai gyártóé, és ezért reálisabb rendes értéket eredményezne. A vizsgálat nem mutatott ki olyan okot, ami miatt Indonézia nem tekinthető a rendes érték megállapítása céljából megfelelő analóg országnak.
(39)
Végül is egyetlen érdekelt fél, köztük a panaszosok sem érveltek amellett, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használják a jelen vizsgálat megfelelő analóg országaként.
(40)
Az együttműködő indonéz gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték és úgy találták, hogy azok megbízható információk, amelyekre a rendes értéket alapozni lehet.
(41)
Ideiglenesen ezért azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében Indonézia megfelelő és ésszerű analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(42)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték megállapítása az analóg ország gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján történt.
(43)
Az érintett terméket az indonéz belföldi piacon reprezentatív mennyiségben árulták.
(44)
Mivel a belföldi piacon a vizsgált időszak során a független vevőknek történt értékesítések nem voltak nyereségesek, a rendes értéket az indonéz gyártó gyártási költségei, plusz az eladási, általános és adminisztratív költségekből, valamint a hazai piacon realizálható nyereségből összeadódó ésszerű összeg alapján számították ki.
(45)
Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja értelmében egy másik ésszerű módszer alapján állapították meg, úgy, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az uniós gazdasági ágazatéval vetették össze. Az eladási, általános és adminisztratív költségek felhasznált összegét azért tekintették ésszerűnek, mert az uniós gazdasági ágazat eladási, általános és adminisztratív költségeivel összhangban volt. A nyereség összege közel állt ahhoz, amit az uniós gazdasági ágazat nyereséges években elért. Nem utalt semmi sem arra, hogy ez a nyereség a más exportőrök vagy gyártók által, a származási ország belföldi piacán az ugyanazon általános kategóriában értékesített termékek után rendes esetben realizált nyereséget meghaladná.
c) Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(46)
Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó az Unióba uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
d) Összehasonlítás
(47)
A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették. Kiigazítást alkalmaztak adott esetben a szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, illetve bankköltségekre tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg.
(48)
Meg kell jegyezni, hogy a rendes érték és az exportár össezhasonlítására azonos közvetett adózási szinten, vagyis a héa beszámításával került sor.
4. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(49)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a fent megállapított, az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.
(50)
Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd és a vele kapcsolatban lévő Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd és a vele kapcsolatban lévő Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, illetve Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd és a vele kapcsolatban lévő Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(51)
A többi KNK-beli exportáló gyártó esetében alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett, az Unióba történő kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival.
(52)
Mivel a KNK-ban az együttműködés alacsony, azaz 30 %-os volt, a többi KNK-beli exportőrre vonatkozó országos dömpingkülönbözetet az Indonézia esetében megállapított rendes érték és a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő, együttműködő exportáló gyártók exportáradatainak összehasonlításával állapították meg.
(53)
Ezen az alapon a dömpingkülönbözet országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár 65,6 %-ában állapították meg.
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(54)
A panaszt a három fő uniós melamingyártó nyújtotta be, akik Ausztriában, Németországban és Olaszországban (Borealis), Hollandiában (DSM), valamint Lengyelországban (Pulawy) rendelkeznek gyártólétesítményekkel, és akik együttesen a vizsgált időszak során az uniós össztermelés több mint 90 %-át állították elő. Két másik, kisebb termelésű gyártó nem kifogásolta a vizsgálat megindítását.
(55)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is, felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására.
(56)
Ezen az alapon a vizsgált időszak során előállított uniós össztermelést körülbelül 340 000 tonnára becsülték. Ez a mennyiség magában foglalja valamennyi jelentkező uniós gyártó termelését, valamint az eljárásban nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók (a továbbiakban: nem nyilatkozó gyártók) becsült termelését. Más információk hiányában a nem nyilatkozó gyártókra vonatkozóan a teljes uniós termelés és felhasználás meghatározásakor a panaszban jelzett adatokat használták fel.
2. Az uniós felhasználás
(57)
A felhasználást az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített teljes mennyiség alapján, beleértve a nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók által értékesített mennyiség becslését is, határozták meg. A becslés a panaszban megadott adatokon alapult.
1. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indexálva
100
105
88
72
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(58)
2006-ról 2007-re a felhasználás 5 %-kal nőtt, majd 2007-ről 2008-ra 17 %-kal, illetve a vizsgált időszak alatt 16 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 28 %-kal csökkent.
(59)
A melaminfelhasználásban bekövetkezett csökkenés a konjunkturális feltételeknek és különösen a melamin elsődleges alkalmazásainak fő piacait jelentő lakásfelszerelési és építési piacok ideiglenes gyengülésének tulajdonítható. Ebben az ágazatban a melamin fontos alapanyag, amely aligha helyettesíthető más anyagokkal. Ezért a melamin iránti kereslet várhatóan az általános gazdasági fellendüléssel együtt helyreáll.
3. Az érintett országból az Unióba történő behozatal
a) A KNK-ból érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(60)
A vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-ból érkező melaminbehozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
KNK-ból érkező behozatal
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indexálva
100
161
130
66
Forrás: Eurostat.
(61)
2006 és 2008 között a kínai behozatal jelenléte nőtt az uniós piacon. Miközben ugyanazon időszak alatt az uniós piacon az összfelhasználás 12 %-kal csökkent, a kínai exportőrök az Unió piacán történő értékesítéseik mennyiségét 30 %-kal növelték. Amint az alábbi táblázat mutatja, abban az időszakban piaci részesedésük is nőtt.
(62)
A vizsgált időszak alatt a helyzet megfordult: miközben a felhasználás 18 %-kal csökkent, a kínai gyártók által exportált mennyiség ennél is jobban csökkent. A kivitel mennyiségéhez hasonlóan a vizsgált időszak alatt a kínai behozatal piaci részesedése is csökkent.
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal piaci részesedése
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Piaci részesedés
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indexálva
100
153
148
91
Az Eurostat adatai alapján úgy tűnik, hogy a kínai importár a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőtt.
4. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Átlagár/tonna
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Indexálva
100
99
141
110
Forrás: Eurostat.
(63)
A kínai exportőrök azonban nagy mértékben nem működtek együtt, és a vizsgálat során kimutatásra került, hogy az összes kínai behozatal körülbelül 30 %-át képviselő, együttműködő kínai exportőrök átlagos importára sokkal alacsonyabb volt, mint az Eurostat ár, illetve alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat ára, a vizsgált időszakban átlag 806 EUR/tonna volt.
(64)
Következésképpen a vizsgálat e szakaszában úgy vélik, hogy a kár és okozati összefüggés elemzéséhez az együttműködő kínai exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött árat kell figyelembe venni.
(65)
A vizsgálat során egyes felek azt állították, hogy a Kínából behozott melamin gyengébb minőségű, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott melamin, és egyes alkalmazásokhoz, mint például felületbevonásokhoz, nem használható. Mivel ezt az állítást nem tudták alátámasztani, a vizsgálat e szakaszában nem lett figyelembe véve.
b) Alákínálás
(66)
Az alákínálás elemzése céljából az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevőknek kínált súlyozott átlagos eladási árakat gyártelepi szintre kiigazították, nevezetesen a szállítási és kezelési költségek tekintetében, majd összehasonlították az együttműködő KNK-beli exportőrök által az Unió piacán az első független vevőnek történő eladás CIF alapon megállapított, megfelelő súlyozott átlagos áraival.
(67)
Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgált időszak alatt a KNK-ból származó és az Unióban értékesített, érintett dömpingelt termékkel az uniós gazdasági ágazat árait 10,3 %-kal alákínálták.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
a) Előzetes észrevételek
(68)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta - az uniós gazdasági ágazat helyzetének 2006-tól a vizsgált időszak végéig történő felmérése céljából - valamennyi gazdasági mutató értékelését.
b) Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Gyártás (tonna)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indexálva
100
98
95
80
Kapacitás (tonna)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indexálva
100
100
90
90
Kapacitáskihasználás
86 %
84 %
91 %
77 %
Indexálva
100
98
106
90
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(69)
Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése azon időszak alatt 20 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása 10 %-kal csökkent.
(70)
Az uniós gazdasági ágazat a gyártási kapacitását 2008-ban körülbelül 396 200 tonnára csökkentette. A stagnáló eladások és a csökkenő termelt mennyiségek miatt azonban a rendelkezésre álló kapacitás kihasználtsága a 2006. évi 86 %-ról a vizsgált időszak végére 77 %-ra csökkent. A csökkenés zöme 2008-tól a vizsgált időszak végéig történt.
c) Értékesítési mennyiség és piaci részesedés
(71)
Az alábbi táblázat értékesítési adatai az uniós piacon az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.
6. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indexálva
100
108
95
85
Piaci részesedés
74 %
75 %
80 %
86 %
Indexálva
100
107
107
116
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(72)
Miközben az uniós felhasználás 2006-tól a vizsgált időszak végéig 28 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékből az uniós piacon független vevőknek eladott mennyiség 15 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat a 2006. évi 74 %-ról a vizsgált időszak alatti 86 %-ra tudta a piaci részesedését növelni.
d) Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységára és gyártási költségei
(73)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat független uniós piaci vevőknek történő átlagos gyártelepi eladási árai 5 %-kal csökkentek. 2008-tól a vizsgált időszak végéig az eladási ár jelentősen, 26 %-kal csökkent.
7.a. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Átlagár/tonna
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Indexálva
100
105
128
95
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(74)
Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költsége 2006-tól a vizsgált időszak végéig 2 %-kal csökkent. Ugyanazon időszak alatt azonban az uniós gazdasági ágazat az eladási árait alacsonyan tartani kényszerült, hogy versenyezni tudjon az alacsony árú dömpingelt behozatallal. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgált időszak során jelentősen a gyártási költségeinél alacsonyabbak voltak.
(75)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei a következőképpen alakultak:
7.b. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Átlagos gyártási költség/tonna
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Indexálva
100
98
114
98
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
e) Készletek
(76)
A vizsgált időszak alatt a készletek a legyártott mennyiség körülbelül 5 %-át tették ki. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak, pontosabban 2008-tól a vizsgált időszak végéig, 68 %-kal csökkentette a készletei szintjét. A készletek e csökkenését azonban az uniós gazdasági ágazatban történt leépítéseket követő alacsonyabb szintű tevékenység szempontjából kell megítélni.
8. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Készletek (tonna)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indexálva
100
60
94
32
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
f) Foglalkoztatás, bérek és termelékenység
9. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Foglalkoztatottság - teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE)
706
688
613
606
Index
100
97
87
86
Munkaerőköltségek (EUR/FTE)
57 736
57 248
63 273
61 025
Index
100
99
110
106
Termelékenység (egység/FTE)
537
540
585
502
Index
100
101
109
94
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(77)
Az uniós gazdasági ágazat tevékenységeinek csökkenése miatt az alkalmazottak száma 2008-ban 13 %-kal, majd a vizsgálati időszak során további 1 %-kal esett vissza. A termelékenység csökkenését a tevékenységek leépítésére általánosan jellemző természetük fényében kell megítélni, mivel az alkalmazottak számának csökkenése csak bizonyos idő elteltével követi a termelés visszaesését. Ami a munkaerő-piaci költségeket illeti, azok kis mértékben, 6 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak alatt.
g) Nyereségesség, készpénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, illetve tőkebevonási képesség
10. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nyereségesség
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Év/év
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Készpénzforgalom (ezer EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Év/év
41 253
-18 480
-40 529
Beruházások (ezer EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Index
100
50,3
112
74
Beruházások megtérülése
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Év/év
+7 %
+1 %
-23 %
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(78)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2006. évi 9,9 %-os veszteségről a vizsgált időszak alatti 18 %-os veszteségre drámaian visszaesett. Ez a helyzet annak ellenére alakult ki, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei 2008-tól a vizsgálat időszak végéig a fenti 7.b. táblázat szerint is 14 %-kal csökkentek.
(79)
A készpénzforgalomban - ami a gazdasági ágazatnak azon képessége, hogy saját maga finanszírozza a tevékenységeit - tapasztalható tendencia nagymértékben tükrözi a nyereségesség alakulását. Következésképpen a figyelembe vett időszak alatt a készpénzforgalomban lényeges visszaesés tapasztalható. Ugyanez elmondható a beruházások megtérülésére, ami a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredménnyel összhangban, hasonlóan alakult.
(80)
A fentiek következményeként az uniós gazdasági ágazat beruházásra való képessége korlátozódott, mivel a készpénzforgalma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. Ebből az következik, hogy a beruházások 26,2 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszak alatt.
h) Növekedés
(81)
Miközben az uniós felhasználás 2006-tól a vizsgált időszak végéig 28 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat az Unióban értékesített mennyiségét 15 %-kal csökkentette. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség alakulását vizsgálva a 15 %-os visszaesés kevésbé volt jelentős, mint a 28 %-os csökkenés az uniós felhasználásban. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanazon időszak alatt 12 százalékponttal nőtt.
i) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(82)
A KNK-ból érkező behozatalnak a fentiekben, a dömpingről szóló szakaszban részletezett dömpingkülönbözete meghaladja a de minimis határértékét. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(83)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó több mutató jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt.
(84)
Az értékesített mennyiség 15 %-kal, a termelés mennyisége 20 %-kal csökkent, a gyártólétesítmények kihasználtsága 86 %-ról 77 %-ra esett vissza, valamint a foglalkoztatást 14 %-kal kellett csökkenteni. Ugyanazon időszak alatt az árak 5 %-kal mérséklődtek. 2008-tól a vizsgált időszak végéig az eladási árak 26 %-kal csökkentek, ezért a nyereségesség drámaian alacsony volt, ami negatív következményekkel járt a beruházásokra és az olyan pénzügyi mutatókra, mint a készpénzforgalom, illetve a beruházások megtérülése.
(85)
Még ha a csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat képes is volt az Unió piacán a piaci részesedését 12 százalékponttal növelni, az uniós piacon különösen a vizsgált időszak alatt uralkodó alacsony árszínvonal különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgált időszak alatti jelentős romlásához vezetett. Az árak nem tették lehetővé a gyártási költségek fedezetét, és az elszenvedett veszteségek elérték a forgalom -18 %-át.
(86)
Ezen az alapon úgy vélik, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált időszakban jelentős kárt szenvedett.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(87)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozta-e. Továbbá, a dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(88)
Emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálat során a kínai exportáló gyártók nagyon kis mértékben működtek együtt. Az együttműködő exportáló gyártók körülbelül 29 %-át képviselik a vizsgált időszak alatt behozott összes melaminnak.
(89)
Az Eurostat behozatali statisztikái kimutatták, hogy összességében a Kínából érkező behozatal mennyisége jelentősen, 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Vagyis azon időszak alatt, ez a behozatal aránylag nagyobb ütemben csökkent, mint a felhasználás (- 28 %).
(90)
Az árakat illetően az Eurostat azt jelezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kínai melamin importára 10 %-kal nőtt. A 2008-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakban jelentősen, 31 %-kal csökkent. Az együttműködő kínai exportőrök ellenőrzött adatai alapján azonban, amelyek a Kínából érkező összes behozatal körülbelül 30 %-át képviselik, az mutatható ki, hogy az átlagos kínai importár sokkal alacsonyabb volt, mint az Eurostat adatai. Megállapították, hogy a vizsgált időszak alatt az együttműködő gyártók átlagosan 10,3 %-kal kínálták alá az uniós gazdasági ágazat árát.
(91)
Figyelembe véve, milyen szinten nem működött együtt a KNK, úgy vélték, hogy az együttműködő gyártók telephelyein ellenőrzött árnak kell elsőbbséget élveznie az Eurostat árakra vonatkozó adataival szemben.
(92)
A behozott melamin mennyiségének havi bontásban történő elemzése kimutatta, hogy amikor az ágazati válság a mélypontján volt, a vizsgált időszak első felében, a kínai behozatal tömegesen jelen volt az Unió piacán, és a vizsgált időszak első felében az uniós piacnak akár 15 %-os piaci részesedését is magáénak tudhatta. Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat szerkezetét és gyártási folyamatait, a piaci részesedésének megőrzése érdekében nem volt más választása, mint hogy csökkenti eladási árát. Bár a kínai exportőrök a vizsgált időszak második felében jelentősen csökkentették exportjukat az Unióba, a vizsgált időszak elején tapasztalható tömeges jelenlétük és az eladási áraik alacsony szintjének negatív hatása a vizsgált időszak hátralévő részében továbbra is hatással volt az Unió piacára és az uniós gazdasági ágazatra.
(93)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt a termelés komoly visszaesésétől, a kapacitáskihasználtsági arány mérséklődésétől, az értékesített mennyiség és a foglalkoztatás csökkenésétől szenvedett. Az uniós gazdasági ágazat szerkezete és a fenti kárt okozó tényezők alakulása arra utalnak, hogy a gazdasági helyzetének romlása bizonyos mértékben a válsághelyzet és a piacon tapasztalható alacsony kereslet következménye volt, amint azt az alábbi (97)-(100) preambulumbekezdésekben kifejtjük. De következménye volt az árak alacsony szintjének és különösen 2008-tól a vizsgált időszak végéig a kínai export által gyakorolt nyomásnak is, ami nem tette lehetővé a költségek fedezetét. Következésképpen a vizsgált időszakban felhalmozódott veszteség elérte a forgalom - 18 %-át.
(94)
Figyelembe véve a KNK-ban lefolytatott piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során tapasztalt torzulásokat, a dömpingkülönbözet kimutatott magas szintjét és tekintettel különösen a fenti (92) preambulumbekezdés megállapításaira, úgy vélik, hogy az alacsony árú dömpingelt behozatal jelenléte, amellyel az uniós gazdasági ágazat árát több mint 10 %-kal alákínálták az uniós piacon - még a csökkenő piaci részesedés mellett is - szerepet játszott az uniós piacon a teljes vizsgált időszak során az eladási árakban tapasztalható negatív tendencia további romlásában.
(95)
Ezen az alapon a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés megállapítható.
3. Egyéb tényezők hatása
(96)
Az okozati összefüggés kapcsán megvizsgált egyéb tényezők a kereslet alakulása az uniós piacon, a gazdasági válság, az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a más harmadik országokból származó melaminbehozatal voltak.
a) A kereslet alakulása az uniós piacon és a gazdasági válság
(97)
Emlékeztetni kell arra, hogy a melamint főleg a lakásfelszerelési és építési piacokon alkalmazzák. A gazdasági válságot követően a lakásfelszerelési és az építési piacok összeszűkültek, ami a felhasználás zsugorodásával járt nem csupán az uniós piacon, hanem világszerte. Figyelembe véve, hogy világszerte messze az EU a melamin legnagyobb piaca, a válság negatív hatással volt erre a piacra. Ezt szemléltette a felhasználás 28 %-os csökkenése, az uniós gazdasági ágazat általi gyártás leállítások, valamint az eladási árak visszaesése.
(98)
A fenti tények és megfontolások így arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egy része a gazdasági válságnak tudható be.
(99)
Azt azonban szem előtt kell tartani, hogy ahogy az a fenti (88)-(95) preambulumbekezdésekben ismertetésre került, a kínai melaminpiacon egyértelmű torzulások voltak. Továbbá, a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal a vizsgált időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árát átlagosan 10 %-kal kínálták alá, ezáltal tovább fokozva az árszínvonalat érő negatív hatásokat, különösen a vizsgált időszak alatt.
(100)
Figyelembe véve a fenti (92) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai exportőrök által gyakorolt alákínálást, valamint a vizsgált időszak alatt a jelenlétük szelektív növelését, még ha vélhetőleg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár egy része a gazdasági válságnak tudható is be, attól még a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggés nem szűnik meg.
b) Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei
(101)
A vizsgálat kimutatta, hogy a melamin előállítása tőkeintenzív és az állandó költségek aránya magas. Az uniós gazdasági ágazat melamingyártási költségei a figyelembe vett időszak alatt stabilak maradtak, de 2008-tól a vizsgált időszak végéig 14 %-kal csökkentek, amint azt a fenti 7.b. táblázat szemlélteti. Ennek az uniós gazdasági ágazat nyereségességében bizonyos fokú visszalendülést kellett volna lehetővé tennie, de az uniós piacon uralkodó alacsony árszint és az alacsony árú, KNK-ból származó dömpingelt behozatallal gyakorolt alákínálás nem tette lehetővé ennek a helyzetnek a megvalósulását.
(102)
Ennek megfelelően azt a következtetést vonták le, hogy a gyártási költségek nem voltak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói.
c) Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(103)
Bár a kár és az okozati összefüggés elemzése az uniós gazdasági ágazat uniós piacon tapasztalható helyzetére összpontosított, az exportteljesítményét is megvizsgálták, mint másik lehetséges tényezőt, amely a megállapított kárt megmagyarázhatja.
11. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Export (ezer tonna)
84 103
78 956
68 560
85 146
Index
100
94
82
101
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott válaszok.
(104)
Az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által független feleknek értékesített export a figyelembe vett időszak során stabil maradt 85 000 tonna, vagy a gyártás 28 %-a körül. A panaszosok exportteljesítménye így még a válság alatt is nagyon jó volt. Ezért az uniós gazdasági ágazat kár sújtotta helyzete nem magyarázható vagy tudható be a kivitelnek.
d) Az egyéb harmadik országokból származó behozatal
(105)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége és árai 2006-tól a vizsgált időszak végéig a következőképpen alakultak:
12. táblázat
Az egyéb harmadik országok
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Behozatal (tonna)
45 480
41 060
24 835
16 473
Index
100
90
55
36
Piaci részesedés
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Index
100
86
62
50
Ár (EUR/tonna)
820
941
1 094
895
Index
100
115
133
109
Forrás: Eurostat.
(106)
Iránt és Szaúd-Arábiát leszámítva, a vizsgált időszak alatt az egyedi harmadik országokból származó behozatal a de minimis küszöbérték, azaz az uniós piac 1 %-os piaci részesedése alatt volt. A vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt csökkent. Ami Iránt és Szaúd-Arábiát illeti, amely országok a vizsgált időszak során az uniós felhasználás 4,4 %-át, illetve 1,4 %-át képviselték, azt állapították meg, hogy az árazásuk magasabb volt, mint az együttműködő kínai exportőröké. Ezért úgy vélik, hogy ezek a mennyiségek és árak csak korlátozott hatással lehettek az EU piacára, ha egyáltalán volt hatásuk.
(107)
A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az e harmadik országokból származó behozatal nem járult jelentősen hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kárhoz.
4. Következtetés az okozati összefüggésről
(108)
A fenti elemzés kimutatta, hogy a KNK-ból származó alacsony árú dömpingelt behozatal mennyiségében és piaci részesedésében lényeges csökkenés történt a figyelembe vett időszak alatt. Mindazonáltal ezt a behozatalt jelentősen dömpingelt áron értékesítették, a vizsgált időszakban 10 %-kal alákínálva az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon felszámított árakat. Ez az uniós piacon uralkodó eladási árra gyakorolt negatív hatás a teljes vizsgált időszak alatt tartott. Mindezekre a tényekre és megfontolásokra alapozva úgy vélték, hogy a vizsgált időszak alatt a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés fennállt.
(109)
Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak kimutatta, hogy ezek a tényezők nem tűnnek a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggés megállapítását visszavonó jellegűnek.
(110)
A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az uniós gazdasági ágazat helyzetére a valamennyi ismert tényező által gyakorolt hatásokat a dömpingelt behozatal kárt okozó hatásától, ideiglenesen az a következtetés került levonásra, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes észrevétel
(111)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére, fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy ebben a konkrét esetben dömpingellenes intézkedések elfogadása nem áll az Unió érdekében. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(112)
Az uniós gazdasági ágazat három gyártóból áll, amelyek üzemei az Unió különböző tagállamaiban találhatóak, és a hasonló termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 600 embert foglalkoztatnak.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat a KNK-ból származó dömpingelt behozatal következtében súlyos kárt szenvedett el. Emlékeztetésképpen a vonatkozó kármutatók többsége a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatókat, mint például a nyereségességet, készpénzforgalmat és a beruházások megtérülését érintette súlyosan a behozatal. Úgy vélték, hogy intézkedések nélkül a melaminágazat fellendülése nem lesz elégséges ahhoz, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását.
(114)
Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetése várhatóan helyreállítja a hatékony kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, ami lehetővé teszi, hogy a melamin árai tükrözzék a különböző összetevők költségeit és a piaci körülményeket. Az ideiglenes intézkedések kivetése és az ágazat fellendülése várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságos legyen, és ezáltal megtartsa piaci részesedését, ami pozitív hatással lesz a gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(115)
Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó melamin behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdeket szolgálná.
3. A felhasználók érdeke
(116)
Ebben az ügyben a felhasználók együttműködése aránylag alacsony szintű volt. Az Unió piacán ismert 44 felhasználónak küldtek ki kérdőívet, de mindössze hét választ találtak kellőképpen értelmezhetőnek ahhoz, hogy a gazdasági helyzetüket, valamint a dömpingellenes intézkedéseknek a tevékenységükre való esetleges hatását értékeljék. Az együttműködő felhasználók az uniós felhasználásnak körülbelül 10 %-át képviselik.
(117)
Az uniós gazdasági ágazat szerint a felhasználó iparág gyártási költségeiben a melamin aránya legfeljebb 3 %, illetve átlagosan 2 %. Amennyiben a vizsgálat hátralévő részében, a felhasználók telephelyein történő további ellenőrző látogatások során ez megerősítésre kerül, a javasolt dömpingellenes intézkedések a felhasználó iparágra korlátozott hatással lesznek.
(118)
A felhasználóktól kapott kevés értelmezhető válasz alapján úgy tűnik, hogy a felhasználók gyártási költségeiben a melamin aránya körülbelül 10 % lehet. Az intézkedések esetleges hatása így negatív lehet - a nyereségességük szintjétől függően, amelyről a felhasználók nem adtak egyértelmű tájékoztatást. Amint az fentebb említésre került, ellenőrző látogatások lesznek a fő felhasználók telephelyein a vizsgálat hátralévő részében. A Bizottság törekedni fog a felhasználó ipar részéről történő fokozottabb együttműködésre is.
(119)
Egyes felek utaltak arra, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nagyon magas, ebben az esetben a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a fő hatása az lehet, hogy az ágazat a melamin árát megemeli, amint bevezetik az intézkedéseket.
(120)
Mindazonáltal úgy vélik, hogy a dömpingelt kínai behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetésének elmaradása azzal járhat, hogy egyes uniós gyártók tovább csökkentik a termelésüket, majd esetleg olyan problémák jelentkezhetnek, hogy az uniós piacon, a melamin világviszonylatban legnagyobb piacán, hiány alakul ki az ellátásban.
(121)
A fenti tények és megfontolások alapján úgy vélik, hogy ebben a szakaszban nem fordultak elő olyan megalapozott bizonyítékok, amelyek alátámasztanák azt, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hatása a felhasználó iparág tevékenységére tekintettel aránytalan lenne. Következésképpen úgy vélik, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes intézkedések bevezetése ellen.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(122)
Tekintettel a fentiekre, ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy összességében, az uniós érdekkel kapcsolatban rendelkezésre álló információk alapján, nincs kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó melamin behozatala vonatkozásában az ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólna.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(123)
A dömpingkülönbözettel, a kárral, az okozati összefüggéssel valamint az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések fényében az ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak megelőzésére kell bevezetni, hogy a dömpingelt behozatal ne okozhasson további kárt az uniós gazdasági ágazatnak.
(124)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(125)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe veszik, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeiket fedezni tudják, és, hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. Úgy vélik, hogy a dömpingelt behozatal nélkül elérhető nyereséget a 2003-as évre kell alapozni, ami az egyetlen olyan év volt, amikor az uniós gazdasági ágazat nyereséget realizált, illetve a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. Így figyelembe veszik, hogy a forgalom 5 %-os haszonkulcsa tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amely realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatta volna.
(126)
Az uniós gazdasági ágazat számára ezen az alapon számították ki a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy kapták meg, hogy a fent említett 5 %-os haszonkulcsot hozzáadták a gyártási költségekhez.
(127)
Ezt követően a szükséges áremelést az alapján határozták meg, hogy összehasonlították az együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak a behozatal költségeivel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importárát az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt az uniós piacra vetített kárt nem okozó árával. Az összehasonlításból következő különbözetet ezt követően az összehasonlított ártípusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki.
2. Átmeneti intézkedések
(128)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű átmeneti dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára.
(129)
A vállalatok egyéni, az e rendeletben meghatározott, dömpingellenes vámtételeit e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek a vállalatok vonatkozásában a vizsgálat alatt tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámtételekkel) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó termékek behozatalára és a vállalatok - vagyis az említett konkrét jogi személyek - által előállított termékekre alkalmazandóak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(130)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (3) kell intézni, mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, illetve belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(131)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgált időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(132)
A megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Az összes többi vállalat
65,6 %
65,2 %
H. KÖZZÉTÉTEL
(133)
A fenti ideiglenes ténymegállapításokról valamennyi érdekelt felet tájékoztatják, akiket felkérnek az álláspontjuk írásbeli ismertetésére, illetve meghallgatás kérésére. Az észrevételeiket elemzik és igazolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Továbbá le kell szögezni, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a végleges ténymegállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alábbi vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Az összes többi vállalat
65,2
A999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tények és megállapítások kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.