KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 29. juli 2011
om indrømmelse af en undtagelse, Belgien har anmodet om for regionen Flandern, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer K(2011) 4503)
(Kun den nederlandske udgave er autentisk)
(2011/489/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde gødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 21. december 2007 vedtog Kommissionen beslutning 2008/64/EF om indrømmelse af en undtagelse, Belgien har anmodet om for regionen Flandern, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (2), hvorved Kongeriget Belgien kan tillade, at der i regionen Flandern på visse betingelser tilføres op til 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år fra husdyrgødning på marker med græsarealer og majsmarker, der er udlagt med græs, og op til 200 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på marker med vinterhvede efterfulgt af en efterafgrøde og på marker med roer.
(3)
Den ved beslutning 2008/64/EF indrømmede undtagelse vedrørte ca. 3 300 landbrugere og 83 500 ha jord og udløb den 31. december 2010.
(4)
Den 15. marts 2011 anmodede Belgien Kommissionen om en fornyelse af undtagelsen i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF for regionen Flandern.
(5)
Anmodningen vedrører Belgiens hensigt om at tillade, at der i Flandern på særlige bedrifter tilføres op til 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning fra græssende husdyr og behandlet svinegødning på marker med græs, majsmarker udlagt med græs og marker med slået græs eller slået rug efterfulgt af majs og op til 200 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning og behandlet svinegødning på marker med vinterhvede eller triticale efterfulgt af efterafgrøder og på marker med roer.
(6)
Flandern har fastsat klare vandkvalitetsmål, som skal nås inden for de kommende to handlingsprogramperioder. For overfladevand vil kvalitetsstandarden på 50 mg nitrat pr. liter være nået i 84 % af overvågningspunkterne i netværket til overvågning af landbruget i 2014 og i 95 % af disse punkter i 2018. For højtliggende grundvand, hvor genetableringen foregår langsommere, vil den gennemsnitlige nitratkoncentration være faldet med 10 % i 2014 og med 20 % i 2018 set i forhold til gennemsnitsniveauet for 2010, der var på 40 mg nitrat pr. liter. Der bliver især fokuseret på de hydrogeologiske homogene zoner, hvor nitratkoncentrationerne i højtliggende grundvand i gennemsnit er højere end 50 mg nitrat pr. liter, og hvor gennemsnitskoncentrationen skal falde med 5 mg nitrat pr. liter i løbet af hver handlingsprogramperiode.
(7)
For at nå disse mål har Flandern indført et skrappere handlingsprogram for perioden 2011-2014. Strategien vil blive taget op til genovervejelse inden 2014, og på baggrund heraf vil der eventuelt blive truffet skrappere foranstaltninger i handlingsprogrammet for perioden 2015-2018 for at sikre, at de fastsatte vandkvalitetsmål bliver nået.
(8)
Lovgivningen til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF i regionen Flandern, »Dekret om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget« af 22. december 2006 (i det følgende gødningsdekretet), er blevet ændret (3) i overensstemmelse med handlingsprogrammet for perioden 2011-2014 den 6. maj 2011 og gælder sammen med gennemførelsesafgørelsen.
(9)
Gødningsdekretet gælder for hele regionen Flandern.
(10)
Gødningsdekretet indeholder øvre grænser for tilførsel af både kvælstof og fosfor.
(11)
Det fremgår af den dokumentation, der er forelagt i anmodningen, at den foreslåede mængde på henholdsvis 250 og 200 kg kvælstof pr. hektar pr. år fra husdyrgødning er begrundet ud fra objektive kriterier som f.eks. lange vækstsæsoner og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(12)
Efter at have undersøgt anmodningen finder Kommissionen, at de foreslåede mængder på henholdsvis 250 og 200 kg kvælstof pr. hektar pr. år fra husdyrgødning fra græssende husdyr og behandlet svinegødning ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse strengere betingelser, som gælder ud over de skrappere foranstaltninger, der træffes i handlingsprogrammet for 2011-2014, bliver opfyldt.
(13)
For at undgå, at anvendelsen af den anmodede undtagelse fører til øget husdyrhold, bør de kompetente myndigheder sikre begrænsning af det antal husdyr, der må holdes på hver bedrift (rettigheder for næringsstofudledning) i regionen Flandern i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i gødningsdekretet.
(14)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den undtagelse, som Kongeriget Belgien ved brev af 15 marts 2011 har anmodet om på vegne af regionen Flandern, med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
a) »bedrift«: landbrugsbedrifter med eller uden husdyr
b) »mark«: individuelle marker eller klynge af marker, der er homogene hvad angår afgrøder, jordtype og gødningspraksis
c) »græsareal«: permanente eller midlertidige græsarealer (generelt betyder midlertidig mindre end fire år)
d) »afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson«: græs; majs udlagt med græs, før eller efter høst, hvor græsset slås og fjernes fra marken og derved fungerer som efterafgrøde; slået græs eller slået rug efterfulgt af majs; vinterhvede eller tricitale efterfulgt af en efterafgrøde; sukker- eller foderroer
e) »græssende husdyr«: kvæg (undtagen fedekalve), får, geder og heste
f) »gødningsbehandling«: den behandling, hvor svinegødning deles i to fraktioner, en fast og en flydende, og som foretages for at forbedre tilførslen til jorden og udnyttelsen af kvælstof og fosfor
g) »behandlet gødning«: den flydende fraktion fra gødningsbehandling
h) »gylle med lavt kvælstof- og fosforindhold«: behandlet gødning med et maksimalt indhold af kvælstof på 1 kg pr. ton gylle og et maksimalt indhold af fosfor på 1 kg pr. ton gylle
i) »jordbundsprofil«: jordlaget ned til en dybde af 0,90 m, undtagen hvis det højest liggende grundvand gennemsnitligt ligger højere; i så fald består jordbundsprofilen af jordlaget ned til gennemsnittet af det højest liggende grundvand.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse gælder på individuel basis for de af en bedrifts marker, hvor der er afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson, og på de betingelser, der er fastlagt i artikel 4-7.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i medfør af denne afgørelse, skal indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder hvert år senest den 15. februar. For 2011 skal den årlige ansøgning indgives af landbrugere senest den 15. juli.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5, 6 og 7.
Artikel 5
Gødningsbehandling
1. Den faste fraktion fra gødningsbehandlingen skal leveres til autoriserede genvindingscentre, således at lugte og andre udledninger mindskes, de landbrugsmæssige og hygiejniske egenskaber forbedres, håndteringen lettes, og udnyttelsen af kvælstof og fosfat forbedres. Det genanvendte produkt må ikke bruges på landbrugsarealer i regionen Flandern, undtagen i parker, grønne områder og private haver.
2. Landbrugere, der er omfattet af undtagelsen, og som udfører gødningsbehandling, skal hvert år sende oplysninger til de kompetente myndigheder om den mængde gødning, der er sendt til behandling, mængden af den faste fraktion og den behandlede gødning og deres bestemmelsessted samt indholdet af kvælstof og fosfor.
3. De kompetente myndigheder fastsætter og opdaterer regelmæssigt de vedtagne metodologier til vurdering af sammensætningen af behandlet gødning, variationer i sammensætningen og behandlingseffektiviteten for hver af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse.
4. Ammoniak og andre udledninger fra gødningsbehandling opsamles og behandles på en sådan måde, at miljøpåvirkning og gener mindskes for de anlæg, hvor der opstår højere udledninger end referencesituationen (opbevaring og udbringning af rå husdyrgødning). I den forbindelse opstilles der en oversigt over anlæg, hvor der kræves behandling af udledningen, og den opdateres regelmæssigt.
Artikel 6
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Med forbehold af betingelserne i stk. 2-11 må mængden af husdyrgødning fra græssende husdyr, behandlet gødning og gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold, som hvert år tilføres marker, der er omfattet af en undtagelse, herunder gødning fra dyrene selv, ikke overstige 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på marker dyrket med følgende:
a)
græs og majs udlagt med græs
b)
slået græs efterfulgt af majs
c)
slået rug efterfulgt af majs
og 200 kg kvælstof pr. hektar pr. år på marker dyrket med:
d)
vinterhvede efterfulgt af en efterafgrøde
e)
tricitale efterfulgt af en efterafgrøde
f)
sukker- eller foderroer.
2. Behandlet gødning, der ikke er gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold, må kun tilføres marker, der er omfattet af en undtagelse, hvis den har et kvælstof/fosfatforhold (N/P2O5) på mindst 3,3.
3. Tilførslen af gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold er begrænset til højst 15 ton pr. hektar.
4. Den samlede kvælstof- og fosfattilførsel skal være forenelig med den pågældende afgrødes næringsstofbehov, og der skal tages hensyn til næringsstoftilførslen fra jorden og den øgede tilgængelighed af gødningskvælstof som følge af behandling. For alle afgrøder må den ikke under nogen omstændigheder overstige de maksimale tilførselsnormer for fosfat og kvælstof, hverken udtrykt i samlet kvælstof eller effektivt kvælstof, som fastsat i handlingsprogrammet.
5. Der må ikke benyttes fosfat fra kunstgødning på marker omfattet af en undtagelse.
6. Der udarbejdes for hver bedrift en gødningsplan for hele dens areal, som beskriver sædskifteplanerne og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning og kvælstof- og fosfatgødning. Planen skal foreligge på bedriften hvert år senest den 15. februar.
Gødningsplanen skal omfatte følgende:
a)
antallet af husdyr, en beskrivelse af opstaldnings- og opbevaringssystemer, herunder opbevaringskapaciteten for gødning (volumen)
b)
en beregning af det kvælstof og fosfor i gødning, der produceres på bedriften
c)
beskrivelse af gødningsbehandlingen og forventede kendetegn for den behandlede gødning
d)
mængde og type af husdyrgødning, som leveres uden for eller modtages på bedriften og deres kendetegn
e)
sædskifteplan og arealstørrelse for marker med afgrøder med stort kvælstofbehov og lang vækstsæson og marker med andre afgrøder
f)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov på hver mark
g)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med gødning for hver mark
h)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med kunstgødning eller andre gødningsstoffer for hver mark.
Planerne revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift.
7. Hver bedrift fører gødningsregnskaber; de skal omfatte tilførte mængder og tidspunkt for tilførsel af gødning og kvælstofgødninger.
8. Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden for hver bedrift, der omfattes af en undtagelse. Der foretages prøveudtagning og analyse senest den 1. juni og mindst en gang hvert fjerde år for fosfor og for kvælstof for hvert af bedriftens homogene områder af hensyn til sædskifte og jordegenskaber. Der foretages mindst én analyse for hver fem hektar landbrugsjord.
9. Der foretages måling af nitratkoncentrationen i jordbundsprofilen hvert efterår og senest den 15. november på mindst 6 % af alle marker, der er omfattet af en undtagelse, og 1 % af de øvrige marker, som benyttes af bedrifter, der er omfattet af en undtagelse, på en sådan måde, at mindst 85 % af disse bedrifter er involveret. For hver 2 hektar landbrugsjord kræves der mindst tre prøver, der repræsenterer tre forskellige jordlag inden for jordbundsprofilen.
10. Gødning, behandlet gødning eller gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold med et samlet kvælstofindhold, som er højere end 0,60 kg kvælstof pr. ton, kunstgødning og andre gødningsstoffer må ikke spredes ud på marker, der er omfattet af en undtagelse mellem den 1. september og den 15. februar det følgende år.
11. Mindst to tredjedele af kvælstofmængden fra gødning, med undtagelse af kvælstof fra gødning fra græssende husdyr, skal tilføres før den 31. maj hvert år.
Artikel 7
Arealforvaltning
Landbrugere, der er omfattet af en individuel undtagelse, iværksætter følgende foranstaltninger:
a)
græsarealer pløjes om foråret for alle jordbundstyper undtagen lerjord
b)
græsarealer på lerjord pløjes inden 15. september
c)
på græsarealer på marker omfattet af en undtagelse forekommer hverken såede bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter
d)
en afgrøde med stort kvælstofbehov sås senest to uger efter nedpløjning af græs, og der tilføres ikke gødningsstoffer det år, hvor permanente græsarealer pløjes
e)
efterafgrøder sås senest to uger efter høst af vinterhvede eller tricitale og senest den 10. september
f)
efterafgrøder må ikke pløjes ned før den 15. februar for at sikre permanent plantedække af dyrkningsarealet for at genvinde efterårstab af nitrater i jordlagene og begrænse vintertab.
Artikel 8
Andre foranstaltninger
De kompetente myndigheder sikrer, at undtagelser, der bliver givet for tilførslen af behandlet gødning, er forenelige med de autoriserede anlægs kapacitet til gødningsbehandling og behandlingen af den faste fraktion.
Artikel 9
Foranstaltninger vedrørende produktion og transport af gødning
1. De kompetente myndigheder sikrer, at antallet af husdyr, der må holdes i hver bedrift (rettigheder for næringsstofudledning) i regionen Flandern, begrænses til, hvad der er fastsat i bestemmelserne i gødningsdekretet.
2. De kompetente myndigheder sikrer, at transport af gødning med autoriserede transportører registreres ved hjælp af geografiske positionsbestemmelsessystemer for al transport fra den 1. januar 2012. Indtil den dato sikrer de kompetente myndigheder, at gødningstransporten med autoriserede transportører, der er inddelt i kategorierne A 5o, A 7o, B og C i overensstemmelse med artikel 4 og 5 i det flamske ministerielle dekret af 19. juli 2007 (4), registreres ved hjælp af geografiske positionsbestemmelsessystemer.
3. De kompetente myndigheder sikrer, at gødningssammensætningen, hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationer, kontrolleres før hver transport. Gødningsprøver analyseres af godkendte laboratorier, og analysens resultater sendes til de kompetente myndigheder og til den landbruger, der skal modtage gødningen.
4. De kompetente myndigheder sikrer, at transporten ledsages af et dokument med angivelse af den transporterede mængde gødning og dens kvælstof- og fosforindhold.
Artikel 10
Overvågning
1. Den kompetente myndighed sørger for, at der udarbejdes kort, som opdateres hvert år, og som viser andelen af bedrifter, antallet af marker, andelen af husdyr, andelen af landbrugsarealer og den lokale arealanvendelse, der er omfattet af en individuel undtagelse, for hver kommune. Oplysninger om sædskifte og landbrugsmetoder omfattet af en undtagelse indsamles og opdateres hvert år.
2. Det netværk for prøveudtagning af overfladevand og højtliggende grundvand, som er etableret i medfør af beslutning 2008/64/EF, opretholdes til at vurdere undtagelsens virkninger for vandkvaliteten. Antallet af oprindelige overvågningssteder må ikke reduceres, og stedernes beliggenhed må ikke ændres i denne afgørelses anvendelsesperiode.
3. Der foretages en skærpet overvågning i afvandingsområder med landbrug på sandjord.
4. De overvågningssteder på mindst 150 bedrifter, som er etableret i medfør af beslutning 2008/64/EF, opretholdes til at tilvejebringe oplysninger om kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordvand, om uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og de dertil hørende kvælstof- og fosfortab gennem rodzonen til grundvandet og om kvælstof- og fosfortab ved afstrømning på og under overfladen, både på steder med en undtagelse og på steder uden en undtagelse. Overvågningsstederne skal dække de vigtigste jordtyper (lerjord, lerblandet, sandet og løs jord), gødningspraksis og afgrøder. Sammensætningen af overvågningsnettet ændres ikke i den periode, hvor denne afgørelse finder anvendelse.
Artikel 11
Verifikation
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvis kontrollen viser, at betingelserne i artikel 5, 6 og 7 ikke er opfyldt, underrettes ansøgeren herom. I så fald anses ansøgningen for at være afvist.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller i medfør af lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, idet overholdelsen af bestemmelserne i denne afgørelses artikel 5, 6 og 7 kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, underrettes landbrugeren herom. I så fald anses en anmodning om undtagelse i det kommende år for at være afvist.
3. Resultaterne af de målinger, der henvises til i artikel 6, stk. 8, kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, herunder at basistærskelen som defineret i gødningsdekretet er overskredet, underrettes landbrugeren herom, og en ansøgning om undtagelse for det følgende år for marken eller markerne vil blive afvist.
4. De kompetente myndigheder sikrer kontrol på stedet af mindst 1 % af gødningstransporterne på baggrund af en risikovurdering og resultaterne af den administrative kontrol i stk. 1. Kontrollen omfatter verifikation af, at forpligtelserne til at opnå godkendelsen er opfyldt, kontrol af ledsagedokumenter, verifikation af gødningens oprindelse og bestemmelsessted og udtagning af en prøve af den transporterede gødning. Der kan foretages prøveudtagning af gødningen under lastning, hvis der er installeret passende automatiske prøveudtagere til gødning på køretøjerne. Gødningsprøverne analyseres af laboratorier, der er godkendt af de kompetente myndigheder, og analysens resultater sendes til den landbruger, der leverer gødningen, og til den landbruger, der modtager gødningen.
5. De kompetente myndigheder får de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om der er overensstemmelse med den undtagelse, der er givet med denne afgørelse.
Artikel 12
Rapportering
De kompetente myndigheder forlægger hvert år senest i december, og for 2014 senest i september, en rapport med følgende oplysninger:
a)
kort, som viser andelen af bedrifter, andelen af husdyr, andelen af landbrugsarealer og lokal arealanvendelse, samt oplysninger om sædskifte og landbrugsmetoder på bedrifter omfattet af en undtagelse, jf. artikel 10, stk. 1
b)
resultaterne af vandovervågningen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten for grundvand og overfladevand, samt en undtagelses påvirkning af vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2
c)
vurdering af nitratrester i jordprofilen om efteråret for marker omfattet af en undtagelse og en sammenligning med oplysninger om og tendenser for nitratrester på marker, der ikke er omfattet af en undtagelse, med lignende sædskifte. Til marker, der ikke er omfattet af en undtagelse, bør høre marker, der ikke er omfattet af en undtagelse, på bedrifter, der har fået en undtagelse, og marker på andre bedrifter
d)
vurdering af implementeringen af undtagelsesbetingelserne på basis af kontrol på bedrifter og på marker, samt kontrol af gødningstransport, og oplysninger om bedrifter, der ikke har overholdt betingelserne, på basis af resultaterne af administrativ kontrol og markinspektioner
e)
oplysninger om gødningsbehandling, herunder videre behandling og anvendelse af faste fraktioner, og detaljerede oplysninger om behandlingssystemernes kendetegn og effektivitet samt sammensætningen af den behandlede gødning
f)
oplysninger om antallet af bedrifter, der har fået en undtagelse, og marker omfattet af en undtagelse, hvor der er blevet tilført gødning og gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold samt mængden heraf
g)
metoder til at vurdere sammensætningen af behandlet gødning, variationerne i sammensætningen og behandlingseffektiviteten for hver bedrift, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 5, stk. 3
h)
fortegnelse over anlæg til gødningsbehandling, jf. artikel 5, stk. 4
i)
resumé og evaluering af data fra overvågningsstederne, jf. artikel 10, stk. 4.
Artikel 13
Anvendelse
Denne afgørelse anvendes i forbindelse med handlingsprogrammet 2011-2014 for regionen Flandern (gødningsdekretet) og udløber den 31. december 2014.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. július 29.)
a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
(az értesítés a C(2011) 4503. számú dokumentummal történt)
(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
(2011/489/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, e mennyiséget objektív kritériumok - jelen esetben például a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele - alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.
(2)
2007. december 21-én a Bizottság elfogadta a Belgium által Flandria régió vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről szóló 2008/64/EK határozatot (2), amely bizonyos feltételek mellett lehetővé tette a Belga Királyság számára, hogy Flandria régió tekintetében a gyeppel vagy fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg, illetve az őszi búzát követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából származó nitrogén használatát engedélyezze.
(3)
A 2008/64/EK határozat által biztosított eltérés körülbelül 3 300 gazdálkodót és 83 500 hektár termőföldet érintett, és 2010. december 31-én járt le.
(4)
2011. március 15-én Belgium kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésében biztosított eltérés megújítása érdekében Flandria régióra hivatkozva.
(5)
A kérelmezett eltérés Belgiumnak arra a szándékára vonatkozik, hogy Flandriában engedélyezze bizonyos gazdaságokban a gyeppel vagy fűvel alávetett kukoricával beültetett, továbbá a vágott gyepet vagy vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellákon évente és hektáronként 250 kg legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén, illetve az őszi búzát vagy tritikálét követően köztes kultúrával, majd takarmányrépával beültetett parcellákon évente és hektáronként 200 kg szerves trágyából vagy kezelt sertéstrágyából származó nitrogén használatát.
(6)
Flandriában egyértelmű célkitűzéseket határoztak meg a vízminőség tekintetében, amelyeket az elkövetkező két cselekvési program időszaka alatt kell elérni. Felszíni vizek esetében a literenkénti 50 mg nitrátkoncentrációra vonatkozó minőségi előírást 2014-ig a mezőgazdasági megfigyelő hálózat mintavételi pontjainak 84 %-án, 2018-ig pedig azok 95 %-án kell elérni. A lassabb kivonási rátájú felszínközeli talajvíz esetében az átlagos nitrátkoncentrációt 2014-ben 10 %-kal, 2018-ban pedig 20 %-kal kell csökkenteni a 2010. évi literenkénti 40 mg-os átlagos szinthez képest. Különös figyelmet szentelnek azoknak a hidrogeológiailag homogén területeknek, ahol a felszínközeli talajvízben a literenkénti átlagos nitrátkoncentráció meghaladja az 50 mg-ot, mivel itt az átlagos nitrátkoncentrációt egy-egy cselekvési program időszaka alatt literenként 5 mg-mal kell csökkenteni.
(7)
E célkitűzések elérése érdekében Flandria megerősített cselekvési programot fogadott el a 2011-2014 közötti időszakra. A szakpolitika felülvizsgálatára 2014-ig kerül sor, amelynek alapján a 2015-2018 közötti időszakra szóló cselekvési program keretében a meghatározott vízminőségi célok elérése érdekében további megerősített fellépésre kerülhet sor.
(8)
Flandria régió vonatkozásában a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályokat és a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 2006. decembert 22-i rendeletet (a továbbiakban: a trágyáról szóló rendelet) a 2011-2014 közötti időszakra szóló cselekvési programmal összhangban 2006. május 6-án módosították (3), és azt e végrehajtási határozattal együttesen kell alkalmazni.
(9)
A trágyáról szóló rendelet Flandria régió egész területén alkalmazandó.
(10)
A trágyáról szóló rendeletet végrehajtó jogszabályok magukban foglalják mind a nitrogén, mind a foszfor alkalmazására vonatkozó korlátozásokat.
(11)
Az értesítéshez csatolt igazoló okmányok azt mutatják, hogy a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, szerves trágyából származó nitrogénmennyiség használata indokolt olyan objektív kritériumok alapján, mint a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és nagy nitrogénfelvétele.
(12)
A Bizottság a kérelem vizsgálata után úgy véli, hogy egyes szigorú feltételek betartása mellett a javasolt hektáronkénti és évenkénti 250, illetve 200 kg, legeltetett állatállománytól eredő szerves trágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogénmennyiség használata nem veszélyezteti a 91/676/EGK irányelv céljainak elérését, feltéve, hogy betartanak bizonyos szigorú feltételeket, amelyeket a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozó cselekvési programban megerősített intézkedéseken felül kell alkalmazni.
(13)
Annak érdekében, hogy a kérelmezett eltérések alkalmazása ne vezessen az állatállomány növekedéséhez, az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány nagyságának a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján történő korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok).
(14)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság engedélyezi a Belga Királyságnak a 2011. március 15-én kelt levélben Flandria régió vonatkozásában kért eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének második albekezdése első mondatában és a) pontjában előírt mennyiségnél több szerves trágya használatát, az e határozatban meghatározott feltételekkel.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „gazdaság”: állatállomány nélküli vagy azzal rendelkező mezőgazdasági üzem;
b) „parcella”: különálló, a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületek csoportja;
c) „legelő”: állandó vagy időszakos (általában 4 évnél rövidebb ideig használt) legelő;
d) „magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”: legelő, betakarítás előtt vagy után köztes kultúraként később lekaszált és összegyűjtött fűvel alávetett kukorica; vágott gyepet vagy vágott rozst követően ültetett kukorica; őszi búzát követően ültetett köztes kultúra, cukor- vagy takarmányrépa; őszi búzát vagy tritikálét követően ültetett köztes kultúra; cukor- vagy takarmányrépa;
e) „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juhok, kecskék, lovak;
f) „trágyakezelés”: a sertéstrágya két, szilárd és folyékony frakcióra történő feldolgozása, a kijuttatás fejlesztésének, valamint a nitrogén és a foszfor kinyerésének elősegítése érdekében;
g) „kezelt trágya”: a trágyakezelésből származó folyékony frakció;
h) „alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz”: olyan kezelt trágya, amelynek egy tonna szennyvízre számított legmagasabb nitrogéntartalma 1 kg és az egy tonna szennyvízre számított legmagasabb foszfáttartalma is 1 kg;
i) „talajszelvény”: a felszíntől 0,90 m mélységig terjedő talajréteg, kivéve, ha az átlagos legmagasabb talajvízszint ennél alacsonyabb, ez utóbbi esetben az átlagos legmagasabb talajvízszintig terjedő réteg.
3. cikk
Hatály
Ez a határozat egyedi alapon alkalmazandó a 4-7. cikkben meghatározott feltételek mellett a gazdaságok olyan meghatározott parcelláira, ahol magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat termesztenek.
4. cikk
Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás
(1) Az e végrehajtási határozat szerinti eltéréssel élni kívánó gazdálkodóknak évente február 15-ig kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. A 2011. évre vonatkozó éves kérelmet a gazdálkodóknak július 15-ig kell benyújtaniuk.
(2) Az (1) bekezdésben említett éves kérelem benyújtásakor a gazdálkodóknak írásos nyilatkozatot kell tenniük arról, hogy vállalják az 5., 6. és 7. cikkben előírt követelmények teljesítését.
5. cikk
Trágyakezelés
(1) A trágyakezelésből származó szilárd frakciót engedéllyel rendelkező létesítményekbe kell szállítani és ott újra kell hasznosítani, a szagok és egyéb kibocsátások csökkentése, az agronómiai és higiéniai tulajdonságok fejlesztése és a nitrogén és foszfát kezelésének és kivonásának elősegítése céljából. Az újrahasznosított termék nem használható fel Flandria régióban található mezőgazdasági földterületen, kivéve a parkokat, melegházakat és magánkerteket.
(2) Az eltérés kedvezményezetteinek minősülő, trágyakezeléssel foglalkozó gazdálkodók kötelesek az illetékes hatóságot évente tájékoztatni a kezelésre küldött trágya mennyiségéről, a szilárd frakció és a kezelt trágya mennyiségéről és rendeltetéséről, valamint ezek nitrogén- és foszfortartalmáról.
(3) Az illetékes hatóságoknak ki kell alakítaniuk és rendszeresen frissíteniük kell azokat az elismert módszereket, amelyekkel a kezelt trágya összetétele és az egyedi eltérést alkalmazó gazdaságok összetételének és kezelési hatékonyságának változatai elemezhetők.
(4) Az ammóniát és a trágyakezelésből származó egyéb kibocsátásokat úgy kell összegyűjteni és kezelni, hogy csökkentsék a káros környezeti hatásokat azon létesítmények tekintetében, amelyek a referenciaállapotnál, azaz a nyers szerves trágya tárolásánál és termőföldi alkalmazásánál magasabb kibocsátást okoznak. Ebből a célból létre kell hozni és rendszeresen frissíteni kell a kibocsátáskezelést igénylő létesítmények jegyzékét.
6. cikk
Szerves trágya és egyéb trágya alkalmazása
(1) A (2)-(11) bekezdésben foglalt feltételekre is figyelemmel, a legeltetett állatállománytól származó, az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon évente alkalmazott szerves trágya, kezelt trágya és az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz, beleértve a maguk az állatok által kijuttatott szerves trágyát, nem haladhatja meg hektáronként az évi 250 kg nitrogént a következő művelési célú parcellákon:
a)
legelő és fűvel alávetett kukoricával beültetett parcellák;
b)
vágott legelőt követően kukoricával beültetett parcellák;
c)
vágott rozst követően kukoricával beültetett parcellák,
és hektáronként az évi 200 kg nitrogént a következő művelési célú parcellákon:
d)
őszi búzát követően köztes kultúrával beültetett parcellák;
e)
tritikálét követően köztes kultúrával beültetett parcellák;
f)
cukor- vagy takarmányrépával beültetett parcellák.
(2) Az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíznek nem minősülő kezelt trágya csak akkor alkalmazható az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon, ha a nitrogén és a foszfát aránya (N/P2O5) legalább 3,3.
(3) Az alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvíz alkalmazását hektáronként legfeljebb 15 tonnára kell korlátozni.
(4) A teljes nitrogén- és foszfátkijuttatásnak meg kell felelnie az adott növénykultúra tápanyagigényének, és figyelembe kell vennie a talajból származó utánpótlást és a trágyakezelés következtében megnövekedett nitrogéntartalmat. Egyetlen növénykultúra tekintetében és egyetlen esetben sem haladhatja meg a foszfát és a nitrogén legmagasabb kijuttatási szintjére vonatkozó, a cselekvési programban meghatározott előírásokat, akár összes nitrogénben, akár hatékony nitrogénben van kifejezve.
(5) Az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon tilos a műtrágyából származó foszfát használata.
(6) Minden gazdaságban gondoskodni kell az egész vetési területre kiterjedő trágyázási tervről, amely tartalmazza a vetésforgót, valamint a szerves trágya, a nitrogén- és foszfátműtrágyák tervezett kijuttatását. A tervnek minden naptári évben legkésőbb február 15-ére rendelkezésre kell állnia a gazdaságban.
A trágyázási terv a következőket tartalmazza:
a)
az állatállomány nagysága, az istálló- és tárolási rendszer leírása, beleértve a szerves trágya tárolására rendelkezésre álló kapacitást;
b)
a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;
c)
a trágyakezelés és a kezelt trágya várt jellemzőinek leírása;
d)
a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;
e)
a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú és egyéb növénykultúrák vetésforgója és területe;
f)
a növénykultúrák előrelátható nitrogén- és foszforigénye a parcellákon;
g)
szerves trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon;
h)
a műtrágyából és egyéb trágyából származó nitrogén- és foszforfelhasználás kiszámítása az egyes parcellákon.
A mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkezett bármely változást követően hét napon belül felül kell vizsgálni a terveket annak érdekében, hogy azok összhangban álljanak a tényleges gyakorlattal.
(7) Minden gazdaságnak trágyázási nyilvántartást kell készítenie, amely tartalmazza a trágya és a nitrogénműtrágyák tervezett kijuttatásának mennyiségét és alkalmazásának idejét.
(8) Az eltérés lehetőségével élő valamennyi gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel. Foszforra és nitrogénre vonatkozó mintavételt és elemzéseket legalább négyévente, legkésőbb június 1-jéig a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén végezni kell. A gazdaság területének minden öt hektárján legalább egy elemzést el kell végezni.
(9) A talajszelvény nitrátkoncentárcióját minden ősszel, legkésőbb november 15-ig az eltérés hatálya alá tartozó parcellák legalább 6 %-ánál és az eltérésből előnyt szerző gazdaságok által használt egyéb parcellák 1 %-ánál ellenőrizni kell oly módon, hogy az ellenőrzés e gazdaságok legalább 85 %-ára kiterjedjen. A gazdaság területéről 2 hektáronként legalább három, a talajszelvényen belüli különböző talajrétegből származó mintát kell begyűjteni.
(10) Az eltérés hatálya alá tartozó parcellákra szeptember 1. és a következő év február 15. között tilos trágyát, kezelt trágyát vagy nitrogént összesen tonnánként 0,60 kg-ot meghaladó mértékben tartalmazó, alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet, illetve vegyi vagy más műtrágyát kijuttatni.
(11) A szerves trágyából származó nitrogén legalább kétharmadát minden év május 31-e előtt fel kell használni, kivéve a legeltetett állatállománytól származó szerves trágyából eredő nitrogént.
7. cikk
Földhasználat
Az egyedi eltérés lehetőségével élő gazdálkodóknak a következő intézkedéseket kell megtenniük:
a)
a legelőket tavasszal kell felszántani minden talajtípus, kivéve az agyagos talaj esetében;
b)
az agyagos talajon található legelőket szeptember 15. előtt kell felszántani;
c)
az eltérés hatálya alá tartozó parcellákon található legelő nem tartalmazhat vetett hüvelyes vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket;
d)
a magas nitrogénigényű növénykultúrákat a legelő felszántását követő 2 héten belül kell elvetni, és az állandó legelőt a felszántás évében nem szabad trágyázni;
e)
a köztes kultúrákat az őszi búza vagy tritikálé betakarítása után 2 héten belül, legkésőbb szeptember 10-ig el kell vetni;
f)
a köztes kultúrákat február 15. előtt nem szabad felszántani, mert biztosítani kell a szántóterület növénytakarójának háborítatlanságát, hogy az altalaj őszi nitrátvesztesége pótlódjon, és a téli nitrátveszteség minél kisebb legyen.
8. cikk
Egyéb intézkedések
Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a kezelt trágya használatára engedélyezett eltérések összeegyeztethetők legyenek a trágyakezelést végző és a szilárd frakciót feldolgozó létesítmények kapacitásával.
9. cikk
Trágyatermelési és -szállítási intézkedések
(1) Az illetékes hatóságok biztosítják Flandria régióban az egyes gazdaságokban tartható állatállomány létszámbeli korlátozását (tápanyag-kibocsátási jogok) a trágyáról szóló rendelet előírásai alapján.
(2) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy 2012. január 1-je után a megbízott szállítók által végrehajtott trágyaszállításokat földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek rögzítsék. A fenti időpontig az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a flamand minisztérium 2007. július 19-i rendeletének (4) 4. és 5. cikke alapján az A 5o, A 7o, B és C kategóriájú megbízott szállítók által végrehajtott trágyaszállításokat földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek rögzítsék.
(3) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell a trágya összetételének a nitrogén- és foszforkoncentráció szempontjából történő vizsgálatát minden egyes szállítás előtt. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdálkodót.
(4) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a szállított trágya mennyiségét, valamint nitrogén- és foszfortartalmát rögzítő okmány a szállítás során rendelkezésre álljon.
10. cikk
Megfigyelés
(1) Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy minden település esetében elkészüljenek és évente frissüljenek a gazdaságok százalékos arányát, a parcellák számát, az állatállomány százalékos arányát, valamint az egyedi eltérés hatálya alá tartozó mezőgazdasági területek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek. Az egyedi eltérés hatálya alá tartozó vetésforgóra és mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó adatokat évente kell összegyűjteni és frissíteni.
(2) A felszíni vizek és a felszínközeli talajvíz mintavételére a 2008/64/EK határozat szerint létrehozott megfigyelő hálózatot az eltérés által a vízminőségre gyakorolt hatás felmérése érdekében fenn kell tartani. E határozat alkalmazási ideje alatt az eredeti mintavételi pontok száma nem csökkenthető, elhelyezkedésük nem módosítható.
(3) A homokos talajok mezőgazdasági vízellátására vonatkozóan fokozott megfigyelést kell végezni.
(4) A 2008/64/EK határozat szerint létrehozott, legalább 150 gazdaságra kiterjedő mintavételi pontokat fenn kell tartani abból a célból, hogy adatokat szolgáltassanak a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, és ehhez kapcsolódóan a gyökérzónából a felszín alatti vízbe szivárgó nitrogénről és foszforról, valamint a felszíni és felszín alatti csurgalékvízzel eltávozó nitrogénről és foszforról, az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A mintavételi pontoknak ki kell terjedniük a fő talajtípusokra (agyagos, vályogos, homokos és löszös talajok), trágyázási gyakorlatokra és növénykultúrákra. A megfigyelő hálózat összetétele e határozat alkalmazási időszaka alatt nem módosítható.
11. cikk
Ellenőrzés
(1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak az eltérésre vonatkozó valamennyi kérelem hatósági ellenőrzéséről. Ha az ellenőrzés során kiderül, hogy az 5., 6. vagy a 7. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.
(2) Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amely kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelv végrehajtására szolgáló jogszabályok alkalmazásának véletlenszerű általános ellenőrzéseinek eredményein alapul. A szántóföldi ellenőrzéseknek az e határozat 5., 6. és 7. cikkében meghatározott feltételek szerinti egyedi eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 5 %-ára ki kell terjedniük. Amennyiben az ellenőrzés megfelelés hiányát jelzi, arról a gazdálkodót értesíteni kell. Ebben az esetben a következő évi eltérés iránti kérelem elutasítottnak tekintendő.
(3) A 6. cikk (8) bekezdésében említett mérések eredményeit ellenőrizni kell. Ha az ellenőrzés a megfelelés hiányát jelzi, ideértve a trágyáról szóló rendeletben meghatározott alap-küszöbérték túllépését, akkor a gazdálkodót erről tájékoztatni kell, és a parcella vagy parcellák tekintetében a következő évre vonatkozó eltérés iránti kérelmet el kell utasítani.
(4) Az illetékes hatóságoknak kockázatfelmérésen és az (1) bekezdésben leírt közigazgatási ellenőrzések eredményein alapuló helyszíni ellenőrzést kell biztosítaniuk a trágyaszállítási műveletek legalább 1 %-ánál. Az ellenőrzések során igazolni kell az akkreditációs követelmények teljesítését, meg kell vizsgálni a kísérőokmányokat, igazolni kell a trágya származási és rendeltetési helyét és mintát kell venni a szállított trágyából. Amennyiben lehetséges, a mintavétel elvégezhető a rakodási műveletekkel egy időben, járművekre szerelt automatikus mintavételi berendezés segítségével. A trágyamintákat engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell megvizsgálni, a vizsgálat eredményéről pedig értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdálkodót.
(5) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján engedélyezett eltérésnek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.
12. cikk
Jelentéstétel
(1) Az illetékes hatóságok minden év decemberéig, 2014-ben pedig szeptemberig jelentést nyújtanak be az alábbi tartalommal:
a)
a gazdaságok és az állatállományok százalékos arányát, valamint a mezőgazdasági földterületek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek, továbbá a 10. cikk (1) bekezdésében említett, eltérésben részesülő gazdaságok vetésforgójára és mezőgazdasági gyakorlatára vonatkozó adatok;
b)
a vízmegfigyelés eredményei, beleértve a talajvíz és a felszíni vizek vízminőségének tendenciáira vonatkozó tájékoztatást, továbbá a 10. cikk (2) bekezdésében említett vízminőségi eltérésre gyakorolt hatást;
c)
az eltérésben részesülő parcellákon az őszi talajszelvényben található nitrátmaradvány értékelése és ennek összehasonlítása az eltérésben nem részesülő, hasonló vetésforgójú parcellák nitrátmaradványra vonatkozó adataival és tendenciáival. Az eltérésből előnyben nem részesülő parcellák magukban foglalják mindazokat az ilyen jellegű parcellákat, amelyek eltérésből előnyben részesülő, vagy egyéb gazdaságokban találhatók;
d)
az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok és parcellák szintjén végzett ellenőrzések alapján, továbbá a trágyaszállítás ellenőrzése, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk, a közigazgatási és szántóföldi ellenőrzések alapján;
e)
a trágyakezelésre, a szilárd frakció további feldolgozására és felhasználására vonatkozó információ, továbbá részletes adatszolgáltatás a kezelési rendszerek jellemzőiről, hatékonyságáról és a kezelt trágya összetételéről;
f)
tájékoztatás az eltérésben részesülő gazdaságok és az eltérés hatálya alá eső parcellák számáról, amelyekben kezelt trágyát és alacsony nitrogén- és foszfáttartalmú szennyvizet alkalmaztak, továbbá ezek mennyiségéről;
g)
az 5. cikk (3) bekezdésében említett, minden egyes, egyedi eltérésben részesülő gazdaság tekintetében a kezelt trágya összetételét, összetételének változatait és a kezelés hatékonyságát értékelő módszerek;
h)
az 5. cikke (4) bekezdésében említett trágyakezelő létesítmények jegyzéke;
i)
a 10. cikk (4) bekezdésében említett mintavételi pontokról származó adatok összegzése és értékelése.
13. cikk
Alkalmazás
Ez a végrehajtási határozat Flandria régió 2011-2014 közötti cselekvési programjával (a trágyáról szóló rendelettel3) együtt alkalmazandó, és 2014. december 31-én veszti hatályát.
14. cikk
E határozat címzettje a Belga Királyság.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 29-én.