RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 43/2012
af 17. januar 2012
om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktatens artikel 43, stk. 3, fastsætter, at Rådet på forslag af Kommissionen vedtager foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.
(2)
Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1) skal der træffes foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og under hensyntagen til rådgivning modtaget fra regionale rådgivende råd.
(3)
Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskerier eller fiskerigrupper, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet efter hver bestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002.
(4)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af tildelingen til en enkelt medlemsstat af en tilladelse til benytte sig af systemet for fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kilowatt-dageordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
(5)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for tildelingen af ekstra dage for endeligt ophør med fiskerivirksomhed og for bedre videnskabelig observatørdækning såvel som til at fastlægge formatet for regneark til indsamling og videresending af information vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2).
(6)
Hvis en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for en bestand tildeles én medlemsstat, er det hensigtsmæssigt at bemyndige den berørte medlemsstat til at fastlægge niveauet for denne TAC i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i traktaten. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC’en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik.
(7)
For visse TAC’ers vedkommende kan medlemsstaterne give fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med de pågældende afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning med henblik på at undgå udsmid og det affald fra ellers brugbare fiskeressourcer, det medfører. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed for fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid, bør fuldt dokumenteret fiskeri omfatte alle aktiviteter til havs snarere end det, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne giver sådanne yderligere tildelinger, bør derfor omfatte en forpligtelse til at sikre anvendelsen af intern tv-overvågning (CCTV) forbundet med et system af sensorer. Det bør gøre det muligt at foretage en nøje registrering af alle opbevarede og udsmidte dele af fangsterne. Et system baseret på menneskelige observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV på nuværende tidspunkt en forudsætning for gennemførelsen af ordninger for udsmidsreduktion såsom fuldt dokumenteret fiskeri, forudsat at kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3) overholdes.
(8)
TAC’er bør fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og under hensyntagen til de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder navnlig på møder med Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur og de berørte regionale rådgivende råd.
(9)
For bestande, som er underlagt specifikke flerårige planer, bør TAC’erne fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. Følgelig bør TAC’er for bestande af kulmule, jomfruhummer og tunge i Biscayabugten og den vestlige del af Den Engelske Kanal, sild vest for Skotland og torsk i Kattegat, vest for Skotland og i Det Irske Hav fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 af 21. april 2004 om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand (4), Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø (5), Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 af 23. februar 2006 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i Biscayabugten (6), Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 af 7 maj 2007 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal (7), Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (8) og Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande og ophævelse af forordning (EF) nr. 423/2004 (9).
(10)
For bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data til at udarbejde størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 3, litra i), i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002, samtidig med at der tages hensyn til bestandspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.
(11)
I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (10) bør det fastslås, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, der er fastsat i nævnte forordning.
(12)
For visse arter, bl.a. visse hajarter, vil selv begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor underlægges maksimale restriktioner gennem et generelt forbud mod fiskeri af sådanne arter.
(13)
Jomfruhummer fanges i et blandet demersalt fiskeri sammen med forskellige andre arter. I et område vest for Irland, der er kendt under navnet Porcupine Bank, anbefales det i videnskabelig rådgivning, at fangsterne af denne art ikke øges i 2012. For at bidrage til fortsat genopretning af bestanden er det hensigtsmæssigt, at fiskerimulighederne i en bestemt del af det område og i bestemte perioder fortsat afgrænses til fangster af pelagiske arter, hvor jomfruhummer ikke fanges som bifangst.
(14)
Da der ikke er videnskabeligt belæg for, at TAC-områderne for lubbe svarer til bestemte biologiske bestande, og fordelingen af denne art er kontinuerlig fra området nord for De Britiske Øer til området syd for Den Iberiske Halvø, er det passende at give tilladelse til at gennemføre en fleksibel ordning mellem nogle af TAC-områderne med henblik på at garantere fuld udnyttelse af fiskerimulighederne.
(15)
Det er nødvendigt at fastlægge den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2012 i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007 og artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008, under samtidig hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008 (11).
(16)
Udnyttelsen af de fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, er omfattet Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (12), særlig artikel 33 og 34 om henholdsvis registrering af fangster og fiskeriindsats og data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne benytter til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.
(17)
For at undgå afbrydelser i fiskeriaktiviteterne og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2012 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør finde anvendelse fra den 1. februar 2012. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
(18)
Fiskerimuligheder bør udnyttes i fuld overensstemmelse med den gældende EU-ret -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand
1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimulighederne for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler.
2. De i stk. 1 omhandlede fiskerimuligheder omfatter:
a)
fangstbegrænsninger for 2012 og
b)
fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2012 til den 31. januar 2013.
Artikel 2
Anvendelsesområde
Denne forordning finder anvendelse på EU-fartøjer.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) »EU-fartøj«: et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen
b) »EU-farvande«: de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de oversøiske lande og territorier, der er anført i bilag II til traktaten
c) »samlet tilladt fangstmængde« (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver fiskebestand
d) »kvote«: en andel af den TAC, som er tildelt Unionen eller en medlemsstat
e) »internationale farvande«: farvande, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion
f) »maskestørrelse«: maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til forordning (EF) nr. 517/2008 (13)
g) »EU-fiskerflåderegister«: det register, der er etableret af Kommissionen i medfør af artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002
h) »fiskerilogbog«: den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.
Artikel 4
Fiskeriområder
I denne forordning forstås ved:
a) »ICES-områder« (ICES = Det Internationale Havundersøgelsesråd): geografiske områder som nævnt i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (14)
b) »Skagerrak«: farvandet, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst
c) »Kattegat«: farvandet, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen
d) »VII (Porcupine Bank - sektor 16)«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
53° 30′ N 15° 00′ V
53° 30′ N 11° 00′ V
51° 30′ N 11° 00′ V
51° 30′ N 13° 00′ V
51° 00′ N 13° 00′ V
51° 00′ N 15° 00′ V
53° 30′ N 15° 00′ V
e) »Cadizbugten«: den geografiske del af ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7° 23′ 48″ V
f) »CECAF-områder« (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder som nævnt i bilag II til forordning (EF) nr. 216/2009 (15).
AFSNIT II
FISKERIMULIGHEDER
Artikel 5
TAC’er og tildelinger
I bilag I fastsættes TAC’er for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse ikke-EU-farvande og fordelingen af disse TAC’er blandt medlemsstaterne samt i givet fald de funktionelt tilknyttede betingelser.
Artikel 6
Særlige bestemmelser for visse TAC’er
1. TAC’erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. De pågældende bestande er angivet i bilag I.
2. De TAC’er, en medlemsstat fastlægger, skal:
a)
være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og
b)
resultere i:
i)
en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med, at der med den højst mulige sandsynlighed nås et maksimalt bæredygtigt udbytte i 2015 og tiden derefter, hvis der foreligger analytiske vurderinger
ii)
en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger eller kun foreligger ufuldstændige analytiske vurderinger.
3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2012 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
de vedtagne TAC’er
b)
de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC’er er baseret på, og
c)
nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC’er er i overensstemmelse med stk. 2.
Artikel 7
Yderligere tildeling til fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri
1. For visse bestande kan en medlemsstat give fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling. Disse bestande er angivet i bilag I. Den yderligere tildeling må ikke overstige en samlet grænse, der er angivet i bilag I, som en procentdel af den kvote, den pågældende medlemsstat har fået tildelt.
2. Den yderligere tildeling, der er omhandlet i stk. 1, må kun gives på følgende betingelser:
a)
fartøjet skal anvende tv-overvågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer, der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord på fartøjerne
b)
den yderligere tildeling til et enkelt fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, må ikke overstige 75 % af det anslåede udsmid for den fartøjstype, det tilhører, og må ikke i noget tilfælde udgøre mere end en stigning på 30 % af fartøjets basistildeling, og
c)
alle fangster af den relevante bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling til det pågældende fartøj, modregnes i dets samlede tildeling.
Uanset litra b) kan en medlemsstat undtagelsesvis tildele et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, der svarer til mere end 75 % af det anslåede udsmid for den fartøjstype, det berørte fartøj tilhører, såfremt:
i)
det anslåede udsmid for fartøjstypen er mindre end 10 %
ii)
det kan påvises, at inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for evalueringen af CCTV-systemets potentiale i forbindelse med kontrol, og
iii)
en samlet grænse på 75 % af det anslåede udsmid ikke overskrides for samtlige de fartøjer, der deltager i afprøvningerne.
I det omfang registreringerne i henhold til litra a) omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.
3. Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i stk. 2, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2012.
4. En medlemsstat skal, før den giver den yderligere tildeling nævnt i stk. 1, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri
b)
specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer
c)
kapaciteten og typen af samt specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer
d)
anslået udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningerne, og
e)
den fangstmængde, de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, har taget i 2011 af den bestand, der er underlagt den relevante TAC.
5. Kommissionen kan anmode om, at vurderingen af det anslåede udsmid for den type fartøjer nævnt i stk. 2, litra b), forelægges et videnskabeligt rådgivende organ til fornyet undersøgelse. Hvis vurderingen ikke bekræftes, underretter den pågældende medlemsstat skriftligt Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at de relevante fartøjer overholder den i stk. 2, litra b), fastsatte betingelse for det anslåede udsmid.
Artikel 8
Betingelser for landing af fangster og bifangster
Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC’er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:
a)
fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller
b)
fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.
Artikel 9
Fiskeriindsatsbegrænsninger
Fra den 1. februar 2012 til den 31. januar 2013 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger, der er fastsat i:
a)
bilag IIA for forvaltningen af torskebestande i Kattegat, ICES-afsnit VIIa og Via, og EU-farvande i ICES-afsnit Vb
b)
bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten
c)
bilag IIC for forvaltningen af tungebestandene i ICES-afsnit VIIe.
Artikel 10
Særlige bestemmelser om tildeling af fiskerimuligheder
1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:
a)
udveksling, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002
b)
omfordelinger, jf. artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008 (16)
c)
supplerende landing, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96
d)
tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96
e)
nedsættelse, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.
2. Medmindre andet er anført i bilag I til denne forordning, finder artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendelse på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i den pågældende forordning finder anvendelse på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.
Artikel 11
Fiskeriforbudsperioder
1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter eller at opbevare disse arter om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. juli 2012: torsk, havtaske, glashvarre, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, tunge og pighaj.
2. Med henblik på denne artikel omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
Punkt
Breddegrad
Længdegrad
1
52° 27′ N
12° 19′ V
2
52° 40′ N
12° 30′ V
3
52° 47′ N
12° 39,600′ V
4
52° 47′ N
12° 56′ V
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ V
6
51° 22′ N
14° 24′ V
7
51° 22′ N
14° 03′ V
8
52° 10′ N
13° 25′ V
9
52° 32′ N
13° 07,500′ V
10
52° 43′ N
12° 55′ V
11
52° 43′ N
12° 43′ V
12
52° 38,800′ N
12° 37′ V
13
52° 27′ N
12° 23′ V
14
52° 27′ N
12° 19′ V
3. Som en undtagelse fra stk. 1 er gennemsejling af Porcupine Bank tilladt for fartøjer, der medfører de i stk. 1 omtalte arter om bord, i overensstemmelse med artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009.
Artikel 12
Forbud
1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
a)
brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande og ikke-EU-farvande
b)
sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande, medmindre andet er fastsat i bilag I, del B
c)
havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
d)
skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
e)
broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
f)
guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII.
2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal straks genudsættes.
Artikel 13
Dataindberetning
Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.
AFSNIT III
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 14
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som defineret i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 15
Ikrafttrædelse og anvendelse
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2012.
Dog anvendes artikel 9 fra den 1. februar 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. januar 2012.
A TANÁCS 43/2012/EU RENDELETE
(2012. január 17.)
a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Szerződés 43. cikke (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.
(2)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentések figyelembevételével, valamint a regionális tanácsadó bizottságok javaslataira tekintettel kell végezni.
(3)
A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként elfogadja a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket, adott esetben ideértve a szóban forgó tevékenységekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételek meghatározását is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében. A halászati lehetőségek elosztása során a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit is kellőképpen figyelembe kell venni.
(4)
Az annak végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében, hogy egyes tagállamoknak engedélyezzék a halászati erőkifejtés mennyiségeinek kilowattnapok szerinti rendszer alapján történő szabályozását, a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni.
(5)
E rendeletnek a halászati tevékenység végleges beszüntetése esetén, illetve fokozott tudományos megfigyelési program ideje alatt a tagállamoknak többletnapok kiosztása, valamint az ugyanazon tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók között napok átadására vonatkozó, adatok összegyűjtésére és megküldésére szolgáló táblázatok formátumának meghatározása tekintetében egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban kell gyakorolni.
(6)
Amennyiben egy adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget (TAC) csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az említett teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el.
(7)
Egyes teljes kifogható mennyiségek esetében lehetőség van arra, hogy a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótákat osszanak ki. E próbák a fogási kvótarendszer vizsgálatára irányulnak annak érdekében, hogy a visszadobás gyakorlata és a visszadobott - egyébként felhasználható - halak elpocsékolása elkerülhető legyen. A halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a hal mint közjó hosszú távú fenntarthatósága és ezáltal a közös halászati politikai célkitűzései tekintetében is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzőt teremtenek a halászok számára, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A visszadobás ésszerű kezelése érdekében a teljes körűen dokumentált halászat keretében minden tengeri műveletről be kell számolni, nem csupán a kikötőben kirakodott rakományról. Ezért a tagállamok általi ilyen további kvótakiosztás feltételei között szerepelnie kell az arra vonatkozó kötelezettségnek, hogy a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működjenek. Ez lehetővé teszi a fogás megtartott és visszadobott részeinek pontos nyilvántartását. A valós időben a fedélzeten tevékenykedő megfigyelő személyeken alapuló rendszer kevésbé eredményes, költségesebb és kevésbé megbízható. Ezért a CCTV használata jelenleg előfeltétel a visszadobások csökkentését célzó rendszerek - például a teljes körűen dokumentált halászat - megvalósításához, feltéve, hogy a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) követelményeit betartják.
(8)
A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság és az érintett regionális tanácsadó bizottságok ülésein elhangzottakra.
(9)
A többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a Vizcayai-öbölben és a La Manche csatorna nyugati részén élő szürke tőkehal, norvég homár és közönséges nyelvhal, a Skóciától nyugatra fekvő területeken élő hering, valamint a Kattegatban, a Skóciától nyugatra fekvő területeken és az Ír-tengerben élő közönséges tőkehal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket a következő jogi aktusokban megállapított szabályoknak megfelelően kell meghatározni: az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 811/2004/EK tanácsi rendelet (4), a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2166/2005/EK tanácsi rendelet (5), a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2006. február 23-i 388/2006/EK tanácsi rendelet (6), a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendelet (7), a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1300/2008/EK tanácsi rendelet (8), és a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a tőkehal-gazdálkodási terv).
(10)
Azon állományok vonatkozásában, amelyekről nincs elegendő vagy megbízható adat az állomány méretére vonatkozó becslésekhez, a gazdálkodási intézkedéseknek és a teljes kifogható mennyiségek szintjeinek a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének i) pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítést kell követniük, az állományspecifikus tényezők számításba vételével, ideértve különösen az állomány tendenciáiról és a vegyes halászattal kapcsolatos megfontolásokról rendelkezésre álló információkat.
(11)
A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.
(12)
Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok esetében még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet védelmük szempontjából. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben korlátozni kell.
(13)
A norvég homár fogása más fajokkal együtt, vegyes tengerfenéki halászat keretében történik. Az Írországtól nyugatra fekvő Porcupine-pad övezet vonatkozásában a tudományos szakvélemények azt ajánlják, hogy ott 2012-ben ne növekedjen e faj kifogott mennyisége. Az állomány helyreállásának folytatódását elősegítendő, ezen övezet bizonyos részén, bizonyos időszakokban indokolt a halászati lehetőségeket kizárólag azoknak a mélytengeri fajoknak a fogására korlátozni, amelyekkel együtt nem fognak norvég homárt.
(14)
Mivel tudományosan nem bizonyított, hogy a sávos tőkehalra vonatkozó TAC-területek egymástól elkülöníthető biológiai állományoknak felelnek meg, és mivel e faj eloszlása a Brit-szigetek északi részétől az Ibériai-félsziget déli részéig egyenletes, a halászati lehetőségek teljes körű kiaknázásának biztosítása érdekében egyes TAC-területek között célszerű rugalmas rendszert alkalmazni.
(15)
A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, valamint az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével összhangban meg kell határozni a 2012. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet (11) is.
(16)
Az e rendeletben meghatározott, az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (12) és különösen annak 33. és 34. - a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló - cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során kell használniuk.
(17)
A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2012. február 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.
(18)
A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal teljesen összhangban kell felhasználni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket határozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett halászati lehetőségek körébe a következők tartoznak:
a)
a 2012. évre szóló fogási korlátozások; és
b)
a 2012. február 1-jétől2013. január 31-ig tartó időszakra vonatkozó erőkifejtési korlátozások.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet az uniós halászhajókra alkalmazandó.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó;
b) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében felsorolt tengerentúli országokkal és területekkel szomszédos vizek kivételével;
c) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;
d) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada;
e) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;
f) „szembőség”: a halászhálók 517/2008/EK rendelettel (13) összhangban megállapított szembősége;
g) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás;
h) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló.
4. cikk
Halászati övezetek
E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni:
a) „ICES-övezetek” (ICES - Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet (14) III. mellékletében meghatározott földrajzi területek;
b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt földrajzi terület;
c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshagétől Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt földrajzi terület;
d) „VII övezet (Porcupine-pad - 16. egység)”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület:
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′;
e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23′ 48″-től keletre eső része;
f) „CECAF-övezetek” (CECAF - Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): az 216/2009/EK rendelet (15) II. mellékletében meghatározott földrajzi területek.
II. CÍM
HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK
5. cikk
Teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk
Az uniós vizeken vagy az egyes nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és - adott esetben - a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.
6. cikk
Bizonyos teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó különös rendelkezések
(1) Egyes halállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállamok határozzák meg. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg.
(2) A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségeknek:
a)
összhangban kell lenniük a közös halászati politikára vonatkozó elvekkel és szabályokkal, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint
b)
i.
amennyiben az analitikai értékelések rendelkezésre állnak, 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel az állománynak a legnagyobb fenntartható hozam szerinti kiaknázását kell eredményezniük;
ii.
amennyiben az analitikai értékelések nem vagy csak hiányos formában állnak rendelkezésre, az állománynak a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítéssel összhangban álló kiaknázását kell eredményezniük.
(3) Minden érintett tagállam 2012. március 15-ig benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
az elfogadott teljes kifogható mennyiségek;
b)
az adott tagállam által összegyűjtött és értékelt adatok, amelyeken az elfogadott teljes kifogható mennyiség alapul; valamint
c)
annak részletes bemutatása, hogy az elfogadott teljes kifogható mennyiségek miként felelnek meg a (2) bekezdésnek.
7. cikk
Kiegészítő kvóták a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára
(1) Egyes állományok tekintetében a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő, saját lobogójuk szerinti hajók számára kiegészítő kvótákat oszthatnak ki. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg. A további kvótakiosztás nem lépheti túl az I. mellékletben az adott tagállamnak kiosztott kvóta százalékában meghatározott általános küszöbértéket.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiegészítő kvóta kiosztása csak a következő feltételek mellett történhet:
a)
a hajókon érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működnek, amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett minden feldolgozási tevékenységet rögzítenek;
b)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott további kvóta mennyisége nem haladhatja meg az adott hajótípus esetében a visszadobások valószínűsíthető mértékének 75 %-át, és hajónak kiosztott kvóta semmi esetre sem növelhető több mint 30 %-kal; valamint
c)
az adott hajónak kiosztott kiegészítő kvóta terhére történő minden fogást le kell vonni a hajónak kiosztott teljes kvótából.
A b) ponttól eltérve egy tagállam kivételes esetben az adott hajótípus esetében valószínűsíthető visszadobási arány 75 %-át meghaladó további kvótamennyiséget is kioszthat egy, a saját lobogója szerinti hajónak, feltéve, hogy:
i.
az adott hajótípus esetében a visszadobások valószínűsíthetően nem érik el a 10 %-ot;
ii.
az adott hajótípus felvétele igazolhatóan fontos a CCTV-rendszer ellenőrzési célú felhasználásában rejlő potenciál értékelése szempontjából; valamint
iii.
a próbákban részt vevő hajók esetében a visszadobások valószínűsíthetően együttesen nem haladják meg a 75 %-os összhatárértéket.
Amennyiben az a) pont szerinti felvételek a 95/46/EK irányelv szerinti személyes adatok feldolgozására terjednek ki, az említett irányelv alkalmazandó az ilyen adatok feldolgozására.
(3) Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő valamely hajó nem teljesíti az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára odaítélt kiegészítő kvótát, és a 2012-es év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből.
(4) A tagállamok az (1) bekezdésben említett kiegészítő kvóták kiosztása előtt benyújtják a Bizottságnak a következő információkat:
a)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő, saját lobogójuk szerinti hajók listája;
b)
az e hajók fedélzetén felszerelt elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői;
c)
az e hajók által használt halászeszközök kapacitása, típusa és jellemzői;
d)
a visszadobások valószínűsíthető mértéke a próbákban részt vevő hajótípusok esetében; valamint
e)
a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alapján a próbákban részt vevő hajók által az állományból 2011-ben kifogott mennyiség.
(5) A Bizottság kérheti, hogy a (2) bekezdés b) pontjában említett hajók visszadobásainak valószínűsíthető mértékére vonatkozó becslést értékelésre benyújtsák a tudományos tanácsadó bizottságnak. Megerősítő értékelés hiányában az érintett tagállam írásban tájékoztatja a Bizottságot azon intézkedésekről, amelyeket annak érdekében hozott, hogy az érintett hajók megfeleljenek a visszadobások valószínűsíthető mértékével kapcsolatos, a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételnek.
8. cikk
A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei
A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:
a)
a fogásokat kvótával rendelkező tagállam saját lobogója szerinti hajók ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy
b)
a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.
9. cikk
A halászati erőkifejtés korlátozásai
A halászati erőkifejtési korlátozásokat 2012. február 1-jétől2013. január 31-ig a következők szerint kell alkalmazni:
a)
a IIA. melléklet a Kattegatban, az ICES VIIa és VIa körzetben, valamint az ICES Vb körzet uniós vizeiben előforduló közönséges tőkehal állományaival folytatott gazdálkodásra vonatkozik;
b)
a IIB. melléklet az ICES VIIIc és IXa körzetben - a Cádizi-öböl kivételével - előforduló szürke tőkehal és a norvég homár állományainak helyreállítására vonatkozik;
c)
a IIC. melléklet az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal folytatott gazdálkodásra vonatkozik.
10. cikk
A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések
(1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:
a)
a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)
az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján vagy az 1006/2008/EK rendelet (16) 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;
c)
a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;
d)
a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;
e)
az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.
(2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.
11. cikk
Halászati tilalmi időszak
(1) A Porcupine-pad térségében a 2012. május 1-jétőljúlius 31-ig tartó időszakban tilos az alábbi fajok halászata vagy fedélzeten való tárolása: közönséges tőkehal, rombuszhalak, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, fekete tőkehal, valódirája-félék, közönséges nyelvhal és tüskéscápa.
(2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület:
Pont
Földrajzi szélesség
Földrajzi hosszúság
1
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
2
é. sz. 52° 40′
ny. h. 12° 30′
3
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 39,600′
4
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 56′
5
é. sz. 52° 13,5′
ny. h. 13° 53,830′
6
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 24′
7
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 03′
8
é. sz. 52° 10′
ny. h. 13° 25′
9
é. sz. 52° 32′
ny. h. 13° 07,500′
10
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 55′
11
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 43′
12
é. sz. 52° 38,800′
ny. h. 12° 37′
13
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 23′
14
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
(3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül történő, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó áthaladást az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni.
12. cikk
Tilalmak
(1) Az uniós hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása vagy kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós és a nem uniós vizeken;
b)
heringcápa (Lamna nasus) valamennyi vízen, azon vizek kivételével, amelyek tekintetében e rendelet I. mellékletének B. része ettől eltérő módon rendelkezik;
c)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken;
d)
sima rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
e)
cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Rostroraja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
f)
hegedűrája-félék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeinek épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. Ezeket a halakat azonnal vissza kell engedni.
13. cikk
Adattovábbítás
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.
III. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
14. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot munkájában a 2371/2002/EK rendelet alapján létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
15. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 9. cikket azonban 2012. február 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 17-én.