RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 792/2011
af 5. august 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 118/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse ringmekanismer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 7 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»skadesundersøgelsesperioden«).
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det - navnlig to importører og den thailandske producent - fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. Ud over verifikationerne i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told blev der gennemført et kontrolbesøg hos Rima Benelux Holding BV, som er den eneste bruger, der havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen ved at udfylde spørgeskemaet for brugere.
(6)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand og den endelige opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 8-11 i forordningen om midlertidig told.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(9)
I henhold til betragtning 14 i forordningen om midlertidig told skal det erindres, at der kun var en thailandsk producent, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at virksomhedens eksport til Unionen i UP udgjorde den samlede thailandske eksport til Unionen. Den eksporterende producent og en samarbejdsvillig ikke-forretningsmæssigt forbundet importør påstod, at den uafhængige eksterne ekspert, som bistod Kommissionen i forbindelse med kontrolbesøget hos den eksporterende producent, havde foretaget nogle beregningsfejl i sin rapport. En af ekspertens opgaver var at undersøge nickelcoating-processen og den mængde råmaterialer, som den eksporterende producent anvendte i de forskellige produktionsfaser. Som det fremgår af betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at den eksporterende producent indsendte ufuldstændige og ukorrekte oplysninger vedrørende væsentlige elementer af virksomhedens produktionsomkostninger og af andre råmaterialer. Kommissionen undersøgte de påstande, der var blevet fremsat af den eksporterende producent og en importør vedrørende beregningsfejl i ekspertens rapport, og det blev fundet, at de ikke var begrundede. Konklusionerne i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
(10)
Den eksporterende producent og en importør anfægtede også de foreløbige konklusioner i betragtning 19-20 i forordningen om midlertidig told. De påstod navnlig, at den metode, der blev anvendt til midlertidigt at fastlægge den normale værdi for andre varetyper end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, var overdrevet, idet den fejlagtigt var blevet baseret på et aritmetisk gennemsnit af de normale værdier. Kommissionen accepterede påstanden, hvorefter den tilpassede metoden og justerede de normale værdier for disse andre varetyper under hensyntagen til den thailandske producents varemix, som afspejler producentens situation mere præcist.
(11)
Den eksporterende producent påstod desuden, at de anvendte satser for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) og fortjenstmargener på hhv. 16 % og 8 % var for høje. Den eksporterende producent påstod, at SA&G-satsen ikke burde være højere end 12,59 %, hvilket afspejler virksomhedens egne SA&G-omkostninger ekskl. omkostninger til indlandstransport.
(12)
Det skal erindres, at den eksporterende producent, jf. betragtning 15-17 i forordningen om midlertidig told, ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og således ikke fremlagde oplysninger om virksomhedens samlede SA&G-omkostninger. Under disse omstændigheder, og da der ikke blev fremlagt yderligere oplysninger om virksomhedens samlede SA&G-omkostninger, blev det besluttet fortsat at basere konklusionerne på de foreliggende oplysninger i klagen. På grundlag af de foreliggende oplysninger og for så vidt som det kunne verificeres, blev en SA&G-sats på 16 % fundet rimelig. Påstanden blev derfor afvist.
(13)
Den eksporterende producent påstod, at det fortjenstniveau på 8 %, som var blevet anvendt i den foreløbige beregning, var for højt, og at Kommissionen i stedet for skulle have anvendt et fortjenstniveau på 5 %. De fremsatte argumenter var for det første, at et fortjenstniveau på 5 % var blevet anvendt som målfortjeneste i skadesanalysen, og dernæst, at et fortjenstniveau på 5 % var på linje med tidligere undersøgelser vedrørende den samme vare. Kommissionen bemærkede til det første argument, at fastlæggelsen af en målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen og det fortjenstniveau, som var blevet anvendt til fastlæggelsen af en normal værdi, ikke fulgte samme logik og derfor ikke behøver at være ens. Vedrørende det andet argument erkendte Kommissionen, at der var mange grunde til at anvende det samme fortjenstniveau som i tidligere undersøgelser vedrørende den samme vare, og accepterede denne påstand og ændrede derfor det fortjenstniveau, der blev anvendt til beregningerne af de normale værdier tilsvarende.
(14)
Efter fremlæggelsen af de endelige oplysninger fremsatte EU-erhvervsgrenen og den eksporterende producent en række bemærkninger. EU-erhvervsgrenen var uenig i den ændring, der var blevet foretaget i fortjenstmargenen, og påstod, at en fortjenstmargen på 5 % ikke var tilstrækkeligt til at dække rentabilitetskravene hos de tre forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som indgår i produktion og salg af den pågældende vare, men dog uden at fremlægge flere begrundede argumenter. Påstanden blev derfor afvist.
(15)
Den eksporterende producent påstod, at omkostningerne for afskrivning, bygninger og forsikring, som blev anvendt til beregningen af den normale værdi af en varetype, ikke var de samme som for de andre varetyper, og at der burde anvendes de samme tal for alle varetyper. Kommissionen undersøgte påstanden og fandt ganske rigtigt en fejl i beregningen. Modsat den eksporterende producents påstand blev beregningsfejlen dog fundet i beregningen af den normale værdi for de øvrige varetyper. Den normale værdi for de øvrige typer blev derfor justeret tilsvarende.
(16)
Den eksporterende producent påstod desuden, at den normale værdi for andre varetyper end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, ikke fuldt ud tog højde for den eksporterende producents faktiske varemix. Den eksporterende producent gentog i den forbindelse sin påstand om, at der burde anvendes et vejet gennemsnit af de normale værdier, hvilket afspejler den eksporterende producents faktiske varemix. Kommissionen accepterede, jf. betragtning 10 ovenfor, at justere beregningen af de normale værdier for disse andre varetyper for dermed at tage højde for den thailandske producents faktiske varemix, og uanset den faktiske salgsmængde for hver type blev der beregnet en normal værdi for små, mellemstore og store ringmekanismer. Kommissionen afviste dog påstanden om, at der desuden skulle anvendes en vægtningsfaktor baseret på eksportørens salg til Unionen, idet eksportøren ikke fremlagde begrundede argumenter.
(17)
Den eksporterende producent påstod endvidere, at Kommissionens metode til beregning af den normale værdi på grundlag af ringmekanismernes længde var unøjagtig og ukorrekt og foreslog derfor en ny metode til beregning af gennemsnit, som mere nøjagtigt skulle tage højde for varernes forskellige længder. Kommissionen beregnede, jf. betragtning 16 ovenfor, en normal værdi for andre type end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, og beregnede normale værdier for små, mellemstore og store ringmekanismer. Eksportørens beregning blev fundet fejlagtig og resultatorienteret. Påstanden blev derfor afvist.
(18)
Bortset fra ovennævnte ændringer, og da der ikke blev fremlagt kommentarer, bekræftes indholdet af betragtning 15-20 i forordningen om midlertidig told vedrørende fastlæggelsen af den normale værdi hermed endeligt.
4.2. Eksportpris og sammenligning
(19)
Den eksporterende producent påstod, at den valuta, der var anvendt til beregning af transportomkostningerne i dumpingberegningen, ikke var den korrekte. Kommissionen accepterede denne påstand.
(20)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 21-24 i forordningen om midlertidig told vedrørende eksportpriser og sammenligningen af eksportpriser og den respektive normale værdi hermed endeligt.
4.3. Dumpingmargen
(21)
Den eksporterende producent påstod, at beregningen af dumpingmargenen ikke tog højde for den specifikke normale værdi for to varetyper. Denne påstand blev accepteret, og beregningerne blev tilsvarende justeret.
(22)
På baggrund af ovennævnte ændringer i beregningen af den normale værdi og sammenligningen, og efter at visse beregningsfejl vedrørende eksportprisen, jf. ovenfor, er rettet, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand,
16,3 %
(23)
Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for den samlede eksport af den pågældende vare fra Thailand til Unionen, blev det konkluderet, at restdumpingmargenen skulle fastsættes til den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent, altså 16,3 %.
5. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(24)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 28-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget og importen fra Thailand
(25)
Den thailandske producent og en række importører satte spørgsmålstegn ved de tendenser i EU-forbruget, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told. De påstod navnlig, at faldet i forbruget var større, end det fremgik af forordningen om midlertidig told (ca. 30 %). De anmodede desuden om uddybninger vedrørende den metode, som Kommissionen anvendte til at fastslå forbruget, idet ringmekanismer indgår i en toldposition, der omfatter andre varer.
(26)
Det skal bemærkes, at selv om disse interesserede parter anfægtede konklusionerne vedrørende forbruget, indsendte de ingen beviser som støtte for deres argumenter. De pegede heller ikke på fejl i metoden.
(27)
Hvad angår metoden, blev forbruget, jf. betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, fastlagt ud fra efterprøvede salgstal, som de samarbejdsvillige parter (de to EU-producenter og den thailandske eksportør for perioden 2008-UP) anførte i spørgeskemabesvarelserne og på grundlag af Eurostats oplysninger for resten af importen. Da ringmekanismer af anden oprindelse er pålagt antidumpingtold, registreres importen (fra alle oprindelser) under underpositionerne i databasen for toldtariffer (Taric), som i høj grad er specifik for den undersøgte vare. Disse underpositioner blev anvendt for at sikre, at kun importen af den pågældende vare blev taget i betragtning til trods for en mindre ændring af varedefinitionen i denne undersøgelse.
(28)
Da Eurostats tal er anført i kilo, og forbruget blev beregnet i antal stykker, anmodede en importør om en uddybning af, hvordan omregningen foregik. Det skal derfor bemærkes, at der blev anvendt en omregningsfaktor på 50 g/stk., hvilket er i overensstemmelse med tidligere undersøgelser og blev fundet rimeligt sammenholdt med oplysningerne fra den thailandske eksporterende producent. Det skal desuden tilføjes, at hvis Kommissionen havde anvendt den nøjagtige gennemsnitsvægt pr. ringmekanisme, som fremgik af oplysningerne fra den thailandske eksporterende producent, ville importen fra Thailand i den samlede skadesundersøgelsesperiode have udvist en endnu voldsommere stigning både i absolutte mængder (25 % i forhold til 19 % i forordningen om midlertidig told) og markedsandele (fra 11,8 % til 15,5 % i forhold til 12,0 % til 15,0 % som fastslået i forordningen om midlertidig told).
(29)
En importør påstod desuden, at importen fra Thailand faktisk faldt med 40 % i skadesundersøgelsesperioden, men dette var baseret på importværdien - og ikke på mængden - for hele toldpositionen, hvilket altså også omfattede andre varer end den undersøgte vare. Denne påstand måtte afvises.
(30)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 33-40 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-forbruget (som faldt med over 15 % mellem 2008 og UP) og importen fra Thailand.
6.2. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(31)
En importør påstod, at skadesanalysen var forudindtaget på grund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation, som skulle ses i sammenhæng med situationen i en af erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som angiveligt var fortjenstgivende i sektoren for ringmekanismer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesanalysen udelukkende fokuserer på EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet af den pågældende vare produceret i Unionen. Da den forretningsmæssigt forbundne virksomhed, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, ikke er en producent i Unionen og overvejende forhandler varer uden oprindelse i Unionen, skal den ikke tages i betragtning i skadesanalysen.
(32)
Uanset ovenstående skal det ikke desto mindre understreges, at importøren ikke fremlagde nogen oplysninger om, at ovennævnte forretningsmæssigt forbundne virksomheds økonomiske situation skulle være god. Tværtimod viste de tal, der blev indhentet i løbet af undersøgelsen, at også denne virksomheds salgsmængder af ringmekanismer faldt markant i undersøgelsesperioden.
(33)
I betragtning af ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende skadesanalysen, bekræftes betragtning 41-57 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Dumpingimportens virkninger
(34)
Selv om enkelte interesserede parter anfægtede de midlertidige konklusioner vedrørende virkningen af andre faktorer (se nedenfor), anfægtede ingen af dem den midlertidige konklusion om, at dumpingimporten fra Thailand forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. Konklusionerne i betragtning 58-64 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2. Virkningerne af andre faktorer
(35)
En række interesserede parter anfægtede den midlertidige konklusion vedrørende virkningerne af andre faktorer og anførte, at faldet i efterspørgslen, konkurrencen mellem EU-producenterne, importen fra Indien og den selvpåførte skade var de vigtigste årsager til skaden.
(36)
Vedrørende faldet i efterspørgslen henvises der til betragtning 25-30 ovenfor, som bekræfter den tendens i forbruget, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told. Påstandene om, at virkningen af faldet i efterspørgslen var blevet undervurderet, afvises derfor. Det skal dog ikke desto mindre erindres, at det i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at faldet i forbruget kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade, selv om denne virkning blev forstærket af dumpingimportens virkninger. Virkningen af faldet i efterspørgslen var dog ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade.
(37)
Den thailandske eksportør påstod også, at den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, også skyldtes konkurrencen mellem EU-producenterne. Dette skyldes navnlig, at EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele faldt sammen med stigningen i markedsandele hos den anden EU-producent.
(38)
Selv om den thailandske eksportørs beregninger i denne henseende ikke er helt korrekte, er det dog sandt, at den anden producents samlede markedsandel også steg i løbet af skadesundersøgelsesperioden. Det skal dog erindres, at denne producent, jf. betragtning 30 i forordningen om midlertidig told, importerer en betydelig mængde ringmekanismer fra Thailand. I det år, hvor denne producent øgede sit salg af EU-producerede varer og sin markedsandel, er det interessant at bemærke, at producenten også øgede sit salg af ringmekanismer fra Thailand. Producenten blev faktisk en betydelig importør af ringmekanismer fra Thailand ved at købe en større del af eksporten fra Thailand i løbet af året. Selv om den anden EU-producent således overtog markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, er det derfor ikke vanskeligt at konkludere, at det lykkedes for denne virksomhed, idet den også havde fordel af dumpingimporten af ringmekanismer fra Thailand. Det skal erindres, at denne producent blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen på grund af dens betydelige importaktiviteter i forhold til egenproduktionen.
(39)
Desuden genfremsatte interesserede parter en påstand om, at den indiske import også forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, en påstand som allerede blev behandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told. Påstanden blev især baseret på, at Indien har en markedsandel på ca. 50 % på EU-markedet, dvs. 3 gange større end Thailands markedsandel, og at de tilsvarende gennemsnitspriser faldt med 3 % mellem 2009 og UP og underbød EU-priserne med 24 %. Det blev også understreget, at en væsentlig del af den indiske import blev købt af en virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen.
(40)
Der blev dog ikke fremlagt nye beviser i denne henseende, og disse påstande blev allerede behandlet i forordningen om midlertidig told. Den absolutte importmængde fra Indien var ganske rigtigt højere end importmængden fra Thailand, men det fremgik af forordningen om midlertidig told, at disse importmængder udviklede sig forskelligt: Importen fra Thailand steg generelt i skadesundersøgelsesperioden både i absolutte og relative tal, mens importen fra Indien faldt (med næsten 10 %), og markedsandelen også faldt svagt. Desuden var de gennemsnitlige indiske importpriser også højere end de thailandske importpriser. Selv om en af EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerer ringmekanismer fra Indien, viste undersøgelsen desuden, at denne import er faldet betydeligt i en årrække, jf. betragtning 32 ovenfor.
(41)
Endelig påstod en række interesserede parter også, at klageren mistede kunder, idet virksomheden blev aktiv på leverandørmarkedet via moderselskabet, Ring International Holding (RIH), og at salget af ringmekanismer til forretningsmæssigt forbundne virksomheder bør undersøges nøje, da det ikke foregår til priser som mellem uafhængige virksomheder. Disse påstande må dog afvises, da de ikke var begrundede, og da undersøgelsen viste, at salget til forretningsmæssigt forbundne virksomheder var ubetydeligt i forhold til det samlede salg.
7.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(42)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 65-76 i forordningen om midlertidig told hermed. Selv om andre faktorer end importen også havde en virkning på EU-erhvervsgrenens situation, konkluderes det, at dumpingimporten fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, på grundlag af en analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten.
8. UNIONENS INTERESSER
(43)
To af de fem importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, reagerede på fremlæggelsen af de midlertidige konklusioner og indsendte skriftlige bemærkninger. En af disse importører samt en anden importør anmodede om at blive hørt mundtligt. Kommissionen besluttede desuden at gennemføre et kontrolbesøg hos den eneste bruger, der deltog i undersøgelsen.
(44)
Der blev ikke fremsat bemærkninger vedrørende betragtning 79-90 i forordningen om midlertidig told, som beskriver markedet og EU-erhvervsgrenens interesser.
8.1. Importører og forhandlere
(45)
Det erindres først og fremmest, at det i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger kun ville få en betydelig negativ virkning for situationen hos en importør, som også producerer ringmekanismer i Unionen. Den pågældende importør reagerede ikke på indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(46)
En anden importør, som også anmodede om en høring med høringskonsulenten, betvivlede navnlig beregningen af dumpingmargenen, skadesanalysen og beregningen af EU-forbruget. Importøren fremkom dog ikke med nye bemærkninger vedrørende analysen af Unionens interesser.
(47)
En tredje importør, som tegner sig for 20 % af den samlede import fra Thailand, anmodede om en høring, hvorunder den forklarede, at den i modsætning til de oplysninger, der var blevet indsendt tidligere i undersøgelsen, ikke indstillede alle sine aktiviteter i forbindelse med ringmekanismer, jf. betragtning 92 i forordningen om midlertidig told, men overførte dem til et andet kontor. Under høringen forklarede importøren, at dens ringmekanisme-aktiviteter kun er et supplement til kerneaktiviteten som omfatter andre varer, og importøren udelukkede ikke import af ringmekanismer fra Thailand, selv om der måtte indføres foranstaltninger. På grund af generalomkostningerne til importørens store distributionsnetværk, vil dette dog afhænge af antidumpingtoldens omfang og af muligheden for at øge de priser, kunderne skal betale. Alternativt vil importøren ikke få væsentlige negative konsekvenser ved at ophøre med sine ringmekanisme-aktiviteter i betragtning af denne aktivitets ringe omfang i forhold til den samlede aktivitet.
8.2. Brugerne
(48)
Som nævnt i betragtning 5 ovenfor blev spørgeskemabesvarelsen fra den eneste samarbejdsvillige bruger verificeret under et kontrolbesøg efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Denne bruger køber fra leverandører i mange lande, herunder Unionen, Indien og Thailand. Brugeren importerede også fra Kina, men ændrede forsyningskilde efter indførelsen af antidumpingtold.
(49)
Importen fra Thailand udgør ca. 10 % af brugerens samlede indkøb af ringmekanismer, og virksomheden besluttede ikke at importere thailandske varer efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Selv om foranstaltningerne hidtil tilsyneladende ikke har påvirket brugerens økonomiske situation væsentligt, beklagede virksomheden dog, at dens forsyningskilder var blevet begrænset, og især at virksomheden fremover ikke altid vil kunne anvende korttidslevering af ringmekanismer.
(50)
Interesserede parter gentog deres påstand, som dog allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told, nemlig at indførelsen af foranstaltninger ville føre til en begrænsning af forsyningskilder på EU-markedet. Det skal dog på ny bemærkes, at undersøgelsen ganske rigtigt viste, at EU-markedet er kendetegnet ved et begrænset antal aktører, nemlig en producent i Indien, en i Thailand, to i Unionen og et vist antal i Kina. Formålet med antidumpingforanstaltninger er at genskabe loyal konkurrence på EU-markedet og ikke at forhindre import. Dette kan ganske rigtigt føre til en begrænsning af importniveauet, mens foranstaltningerne modvirker importens konkurrenceforvridende virkning. Dette er dog i sig selv ikke en tilstrækkelig grund til at rejse tvivl vedrørende indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten. Det kan endda påstås, at der skal sikres loyal konkurrence på EU-markedet for at garantere alle leverandørers fortsatte eksistens på længere sigt.
(51)
Det forventes, at importen fra Thailand med den endelige tolds niveau, som er lavere end den midlertidige told, fortsat vil kunne komme ind på EU-markedet, og undersøgelsen viste samtidig, at der også findes andre leverandører, dog i et begrænset antal.
8.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(52)
Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 77-110 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes, at der overordnet set - ud fra de foreliggende oplysninger vedrørende Unionens interesser - ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer med oprindelse i Thailand.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(53)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes betragtning 111-114 i forordningen om midlertidig told hermed.
9.2. Endelige foranstaltninger
(54)
Hvad angår den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det bemærket, at antidumpingtolden burde reduceres til 6 %, idet den indiske import angiveligt ikke er dumpet og er 6 % højere end importen fra Thailand. Det skal i den forbindelse bemærkes, at formålet med antidumpingtolden ikke er at justere priserne til de andre leverandørers priser, men derimod at afhjælpe de fordrejende virkninger af skadevoldende dumping.
(55)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Den konstaterede dumping blev beregnet til 16,3 %, da den er faldet betydeligt siden den midlertidige fase.
(56)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for den samarbejdsvillige eksportør til 16,3 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(57)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på visse ringmekanismer for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 og 8305100036) med oprindelse i Thailand. Med henblik på denne forordning er der tale om ringmekanismer, der består af mindst to stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen.
2. Den endelige antidumpingtold frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 16,3 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold ved forordning (EU) nr. 118/2011, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved denne forordnings artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2011.
A TANÁCS 792/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. augusztus 5.)
a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkének (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság 118/2011/EU rendeletében (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.
(2)
Az eljárást a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH-nak („panaszos”) az egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át kitevő gyártók nevében 2010. április 6-án benyújtott panaszát követően indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amelyet elegendőnek tekintettek az eljárás megindításához.
(3)
Amint azt az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdése is említi, a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: kárvizsgálati időszak) terjedt ki.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételeket az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Az érintettek, mindenekelőtt két importőr és egy thaiföldi gyártó, meghallgatásra vonatkozó kérelmének eleget tettek.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a dömpingre, a kárra, az okozatiságra és az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (6) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésre került sor a felhasználói kérdőívet egyetlenként kitöltő együttműködő felhasználó, a Rima Benelux Holding BV telephelyén.
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. E nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak továbbá arra is, hogy adott határidőn belül ismertessék álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (8)-(11) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. DÖMPING
4.1. Rendes érték
(9)
Emlékeztetőül: az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően egyetlen thaiföldi exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban; a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló thaiföldi behozatalt teljes egészében ez az exportáló gyártó bonyolította le. Az exportáló gyártó és egy vele kapcsolatban nem álló, együttműködő importőr azt állította, hogy az a független szakértő, aki az exportáló gyártónál végzett helyszíni vizsgálat során segítette a Bizottság munkáját, számítási hibákat vétett jelentésében. A szakértő egyik feladata az volt, hogy megvizsgálja a nikkelbevonat felvitelére irányuló eljárást, valamint a különböző gyártási szakaszokban az exportáló gyártó által felhasznált nyersanyagok mennyiségét. Amint az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése említi, a vizsgálat során kiderült, hogy az exportáló gyártó a gyártási költségek jelentős elemei és az egyéb nyersanyagok vonatkozásában hiányos és valótlan információt közölt. Az exportáló gyártó és az említett importőr számítási hibákra vonatkozó állítását a Bizottság megvizsgálta, és arra a következtetésre jutott, hogy az nem megalapozott. Ezért az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.
(10)
Az exportáló gyártó és az említett importőr vitatta az ideiglenes rendelet (19)-(20) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt azt állították, hogy azon terméktípusok, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, rendes értékének ideiglenes megállapításához alkalmazott módszer túlzó volt, mivel helytelenül a rendes értékek számtani átlagán alapult. A Bizottság helyt adott ennek a kifogásnak, kiigazította a módszert, és, figyelembe véve a thaiföldi gyártó termékskáláját, kijavította az ezekre az egyéb típusok rendes értékeire alkalmazott számítást, amely pontosabban tükrözi a gyártó helyzetét.
(11)
Az exportáló gyártó továbbá azzal érvelt, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) és a haszonkulcs mértéke - 16 %, illetve 8 % - túl magas volt. Az exportáló gyártó azt állította, hogy - a saját, belföldi szállítási költségeit nem tartalmazó, SGA-költségeinek megfelelően - az SGA-költségek mértékének nem kellene meghaladnia a 12,59 %-ot.
(12)
Emlékeztetőül: az ideiglenes rendelet (15)-(17) preambulumbekezdése szerint az exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálat során, így nem nyújtott be adatokat a teljes SGA-költségeiről sem. Ilyenformán és figyelembe véve azt, hogy a vállalkozás teljes SGA-költségeire nézve sem nyújtottak be információkat, úgy határoztunk, hogy a továbbiakban a panaszban említett információkra támaszkodunk. Ezenfelül, a rendelkezésre álló információk fényében és amennyire azokat igazolni lehetett, a 16 %-os SGA-költséget elfogadhatónak tekintettük. Az érvelést ezért elutasítottuk.
(13)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy az ideiglenes számítás során alkalmazott 8 %-os haszon túl magas volt, és ehelyett 5 %-os haszonnal kellett volna számolni. A felsorakoztatott érvek a következők voltak: először is, a kárelemzés során a haszoncélra 5 %-os haszonnal számoltak, másodszor ez az 5 %-os haszon megfelelne az ugyanezen termékre vonatkozó előző vizsgálatok során alkalmazottaknak. Ami az első érvet illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat számára meghatározott haszoncél és a rendes érték meghatározásához alkalmazott haszon nem ugyanazt a logikát követi, így nem kell azonosnak lenniük. Ami a második érvet illeti, a Bizottság egyetértett, hogy indokolt lehet ugyanazt a hasznot alkalmazni, mint az ugyanazon termék előző vizsgálatai során, így úgy határozott, hogy elfogadja ezt az érvelést, a rendes érték számításánál pedig ennek megfelelően megváltoztatta a haszon mértékét.
(14)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártó is nyújtott be észrevételeket. Az uniós ágazat nem értett egyet a haszonkulcsra vonatkozó kiigazítással: azzal érvelt, hogy az 5 %-os haszon nem fedné le elegendő mértékben a gyártásban részt vevő három vállalkozás nyereségességi feltételeit és az érintett termék értékesítését; egyéb nyomós érveket azonban nem közölt. Az érvelést ezért elutasítottuk.
(15)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy az egyik típus rendes értékének számításánál alkalmazott értékcsökkenési, konstrukciós és biztosítási költségek nem egyeztek meg az egyéb típusok számításánál alkalmazottakkal, szerinte pedig minden típusra ugyanazon értéket kell alkalmazni. A Bizottság megvizsgálta az állítást, és valóban hibát talált a számításban. Az exportáló gyártó állításával ellentétben azonban a hiba az egyéb típusok rendes értékének számításánál történt. Az egyéb típusok rendes értéke ennek megfelelően kiigazításra került.
(16)
Az exportáló gyártó azt is állította, hogy azon terméktípusok, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, rendes értékének megállapításakor nem vették teljesen figyelembe az exportáló gyártó tényleges termékskáláját. E tekintetben az exportáló gyártó megismételte állítását, hogy a megállapított rendes értékek súlyozott átlagát kellene alkalmazni az egyéb típusok esetében, az exportáló gyártó tényleges termékskálájának megfelelően. A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság - a thaiföldi gyártó tényleges termékskálájának figyelembevétele érdekében - egyetértett ezen egyéb típusok rendes értékei számításának felülvizsgálatával, és az egyes típusok valós értékesítési volumenétől függetlenül rendes értékeket állapított meg a kis, közepes és nagy gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. A Bizottság azonban nem értett egyet azzal, hogy ezenfelül - alátámasztott indokok hiányában - a gyártó uniós értékesítésein alapuló súlyozási együtthatót is figyelembe vegye.
(17)
Ezenfelül az exportáló gyártó azt is állította, hogy a Bizottságnak a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek hosszúságán alapuló rendes érték számítási módszere pontatlan és nem teljes, és új módszert javasolt az átlagok kiszámítására, amely precízebben venné tekintetbe az eltérő méreteket. A (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság megállapította a rendes értéket azon terméktípusokra, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, továbbá a kis, közepes és nagy gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre is. Az exportőr számítása hibásnak és eredményorientáltnak bizonyult. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította.
(18)
A fent említett változásoktól eltekintve és egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (15)-(20) preambulumbekezdésének a rendes érték megállapítására vonatkozó megállapításai véglegesen jóváhagyásra kerülnek.
4.2. Exportár és összehasonlítás
(19)
Az exportáló gyártó az állította, hogy a dömpingszámításnál a szállítási költségek kiszámításakor nem a megfelelő pénznemet alkalmazták. A Bizottság ezt elfogadta.
(20)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(24) preambulumbekezdésében az exportár meghatározására és az exportárak megfelelő rendes értékkel történő összehasonlítására vonatkozó megállapítások végleges jóváhagyásra kerülnek.
4.3. Dömpingkülönbözet
(21)
Az exportáló gyártó az állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor két típus tekintetében nem vették figyelembe a rendes értéket. Az érvelésnek helyt adtunk, és a számítást ennek megfelelően kiigazítottuk.
(22)
A rendes érték számításában és összehasonlításában történt fenti módosításokat figyelembe véve, és egyes, az exportár tekintetében felmerült számítási hibák javítását követően, a dömping véglegesen meghatározott, a vámfizetés előtti, CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett mennyisége a következő:
Exportáló gyártó
Dömpingkülönbözet
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thaiföld
16,3 %
(23)
Mivel a thaiföldi érintett termék Unióba irányuló kivitelét teljes egészében az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le, úgy határoztunk, hogy a dömpingárrést ezen együttműködő exportáló gyártónál talált árrés szintjén, azaz 16,3 %-ban állapítjuk meg.
5. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(24)
Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28)-(32) preambulumbekezdésének megállapításai jóváhagyásra kerülnek.
6. KÁR
6.1. Uniós fogyasztás és a Thaiföldről származó importok
(25)
A thaiföldi gyártó és számos importőr megkérdőjelezte az ideiglenes rendeletben megállapított uniós fogyasztási tendenciákat. Mindenekelőtt azzal érveltek, hogy a fogyasztás nagyobb mértékben csökkent, mint ahogyan az ideiglenesen megállapításra került (30 % körül). Továbbá pontosítást kértek a fogyasztás meghatározásának Bizottság által alkalmazott módszeréről, mivel a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek vámtarifaszáma alatt egyéb termékek is szerepelnek.
(26)
Meg kell említeni, hogy bár ezek az érdekeltek megtámadták a fogyasztásra vonatkozó megállapításokat, érveik alátámasztására nem nyújtottak be bizonyítékokat vagy adatokat, és módszertani hibára sem mutattak rá.
(27)
A módszertant illetően emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében említettek értelmében a fogyasztás az együttműködő felek (a 2008-as vizsgálati időszakra nézve a két uniós gyártó és a thaiföldi exportőr) kitöltött kérdőíveiben megadott értékesítési adatokon, a további importok pedig az Eurostat adatain alapulnak. Figyelembe véve, hogy a más forrásból származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek dömpingellenes intézkedések tárgyát képezik, az importok (függetlenül attól, hogy milyen forrásból származnak) a vámtarifa-adatbázis (TARIC) alszámai alatt vannak bejegyezve, amelyek nagyrészt specifikusak a vizsgált termékre. Ezek az alszámok azt hivatottak biztosítani, hogy - a termékmeghatározásnak az e vizsgálat során történt kisebb kiigazítása ellenére - csak az érintett termék importjait vegyék figyelembe.
(28)
Tekintettel arra, hogy az Eurostat adatai kilogrammban vannak megadva, míg a fogyasztást darabszámra számítják, az egyik importőr felvilágosítást kért a kilogramm-darabszám átszámításra vonatkozó módszerről. Az egyértelműség kedvéért: a Bizottság az 50 gramm/darab átváltási együtthatót alkalmazta, amely megfelel az előző vizsgálatokban alkalmazottaknak, és amely a thaiföldi exportáló gyártó által megadott információkkal összehasonlítva megfelelőnek bizonyult. Megjegyzendő továbbá, hogy ha a Bizottság a thaiföldi exportáló gyártó által megadott információ alapján meghatározott átlagtömeg/darabszám arányt alkalmazta volna, akkor a Thaiföldről származó importok sokkal erőteljesebb növekedést mutattak volna a teljes kárvizsgálati időszakban, mind a teljes volumen (25 %-os növekedés az ideiglenes rendeletben megállapított 19 %-kal szemben), mind a piaci részesedés tekintetében (11,8 %-ról 15,5 %-ra, az ideiglenes rendeletben megállapított értékekkel - 12 %-ról 15 %-ra - ellentétben).
(29)
Az egyik importőr szerint a thaiföldi importok valójában 40 %-kal csökkentek a kárvizsgálati időszakban, de ez az arány az importértéken alapult - és nem a volumenen - a vámkód alá eső összes termékre vonatkozóan, vagyis a megállapítás olyan termékekre is kiterjedt, amelyekre nem képezték a vizsgálat tárgyát. Ezt az érvet el kellett utasítani.
(30)
A fentiek fényében az ideiglenes rendelet uniós fogyasztásra (amely több mint 15 %-kal nőtt 2008 és a vizsgálati időszak közötti időszakban) és a Thaiföldről származó importokra vonatkozó (33)-(40) preambulumbekezdésének megállapításai jóváhagyásra kerülnek.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(31)
Az egyik importőr szerint a kárelemzés elfogult volt, és az uniós gazdasági ágazat rossz pénzügyi helyzetét az egyik vele kapcsolatban álló, a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacán állítólagosan haszonnal működő vállalkozás helyzetével együttesen kellene elemezni. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kárelemzésnek csak az uniós ágazatnak az Unióban gyártott érintett terméknek az uniós piacon való értékesítésre kell szorítkoznia. Az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett kapcsolatban álló vállalkozás nem termel az Unió területén, és többnyire az Unión kívülről származó termékek kereskedelmével foglalkozik, ezért nem kell figyelembe venni a kárelemzésben.
(32)
Az előzőek sérelme nélkül azonban hangsúlyozni kell, hogy az importőr nem nyújtott be olyan információt, amely a fent említett kapcsolatban álló vállalkozás jó anyagi helyzetét bizonyítaná. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat során szerzett adatok azt mutatják, hogy a vizsgálati időszakban ez a vállalkozás is jelentősen csökkentette a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítési volumenét.
(33)
A fentiek figyelembevételével és a kárelemzésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában jóváhagyjuk az ideiglenes rendelet (41)-(57) preambulumbekezdésében foglaltakat, és megállapítjuk, hogy az uniós ágazat az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kárt szenvedett.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. A dömpingelt behozatal hatása
(34)
Habár egyes érdekeltek vitatták az egyéb tényezők hatására vonatkozó ideiglenes megállapításokat (lásd lentebb), egyikőjük sem vitatta az ideiglenes következtetést, amely szerint a thaiföldi dömpingelt importok kárt okoztak az uniós ágazatnak. Az ideiglenes rendelet (58)-(64) preambulumbekezdése jóváhagyásra kerül.
7.2. Az egyéb tényezők hatásai
(35)
Egyes érdekeltek vitatták az egyéb tényezők hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapításokat; észrevételeik szerint a kereslet visszaesése, az uniós gyártók közötti verseny, az indiai importok és az önkárokozás volt a kár fő oka.
(36)
Ami a kereslet visszaesését illeti, a (25)-(30) preambulumbekezdésre hivatkozunk, amely megerősíti az ideiglenes rendeletben megállapított fogyasztási tendenciákat. El kell utasítani tehát azon állításokat, hogy a kereslet visszaesésének hatásait alulbecsülték. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdésének következtetése szerint a fogyasztás csökkenése valóban hozzájárulhatott az uniós gazdaság által elszenvedett jelentős kárhoz, habár ezt a hatást jelentős mértékben erősítette a dömpingelt importok hatása. A kereslet visszaesésének hatása azonban nem volt olyan jelentőségű, hogy felülírhatta volna a dömpingelt importok és a megállapított kár közötti okozati kapcsolatot.
(37)
A thaiföldi exportőr azzal is érvelt, hogy az uniós ágazat által elszenvedett kárt az uniós gyártók közötti verseny okozta. Szerinte ennek főként az az oka, hogy az uniós ágazat piaci részesedésének elvesztése egybeesett egy másik uniós gyártó piaci részesedésének növekedésével.
(38)
Noha a thaiföldi exportőr által benyújtott számítások nem teljesen hibátlanok, valóban igaz, hogy a második gyártó piaci részesedése összességében nőtt a vizsgálati időszakban. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdése szerint ez a gyártó jelentős mennyiségű gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket importál Thaiföldről. Érdekes módon ez a gyártó ugyanabban az évben, amikor növelte az Unióban gyártott termékek értékesítését és a piaci részesedését, jelentős mértékben növelte a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítését is. Valójában jelentős importőrévé vált a thaiföldi gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek azáltal, hogy megszerezte a thaiföldi exportok számottevő részét az adott évben. Ezért, habár a második uniós gyártó valóban megszerezte az uniós ágazattól a piaci részesedés egy bizonyos hányadát, nehéz lenne nem arra a következtetésre jutni, hogy ez azért sikerült e vállalkozásnak, mert hasznot húzott a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek dömpingelt importjából. Emlékeztetőül: ezt a gyártót kizárták az uniós ágazat meghatározásából, mivel úgy találták, hogy a saját gyártásához képest igen jelentékeny az importtevékenysége.
(39)
Ezenfelül az érdekeltek megismételték az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében már tárgyalt azon állítást, amely szerint az indiai importok szintén kárt okoztak az uniós ágazatnak. Ez azon alapult, hogy India körülbelül 50 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezik, vagyis háromszor akkorával, mint Thaiföld, és a megfelelő átlagárak 3 %-kal csökkentek 2009 és a vizsgálati időszak között, az uniós árnak 24 %-kal ígérve alá. Azt is kihangsúlyozták, hogy az indiai importok jelentékeny hányadát az uniós ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás szerezte meg.
(40)
E tekintetben nem közöltek új érveket, és ezekre az állításokra már az ideiglenes rendelet is kitért. Ha az indiai importok teljes mértéke valóban magasabb is volt a thaiföldiénél, az ideiglenes rendeletben rámutattak, hogy ezek az importok különféleképp alakultak: míg a thaiföldi importok összességében növekedtek a kárvizsgálati időszakban, abszolút és relatív tekintetben is, az indiai importok csökkentek (majdnem 10 %-kal), és az indiai piaci részesedés is kissé visszaesett. Ezenfelül az indiai átlagár magasabb volt, mint a thaiföldi importár. Még ha importál is az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Indiából, ezek az importok jelentősen csökkentek az évek során, ahogyan az a vizsgálat során kiderült, és amint azt a (32) preambulumbekezdésben is említettük.
(41)
Végezetül számos érdekelt állította azt is, hogy a panaszos azért veszítette el ügyfeleit, mert anyacégén, a Ring International Holdingon keresztül aktív üzleti tevékenységet folytatott az értékesítési piacon, továbbá a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek a kapcsolatban álló vállalkozások részére történő értékesítését gondosan meg kell vizsgálni, mivel ezek nyilván nem a szokásos piaci feltételek mellett történtek. Ezeket az állításokat azonban elutasították, mivel nem voltak megalapozottak, és a vizsgálat rámutatott, hogy a kapcsolatban álló vállalkozások részére történt értékesítés elhanyagolható volt az összes értékesítéshez képest.
7.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(42)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (65)-(76) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes következtetések jóváhagyásra kerülnek. Még ha az importon kívüli tényezők kihatással is voltak az uniós ágazat helyzetére, megállapítjuk, hogy - az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében - a Thaiföldről származó dömpingelt importok jelentős kárt okoztak az uniós ágazatnak, és e megállapítás egy olyan elemzésen alapul, amelynek során az összes ismert tényezőt beazonosították és elkülönítették a dömpingelt importok káros hatásától.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
(43)
Az öt együttműködő importőrből kettő nyújtott be észrevételt írásban az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően. Ezen importőrök egyike meghallgatást kért, egy másik importőr is hasonló kérelmet nyújtott be. A Bizottság úgy határozott, hogy helyszíni látogatást tesz a vizsgálatban a felhasználók közül egyedül részt vevő felhasználónál.
(44)
Észrevétel nem érkezett sem az ideiglenes rendelet piac leírására vonatkozó (79)-(90) preambulumbekezdésével kapcsolatban, sem az uniós ágazati érdekre vonatkozó szakasszal kapcsolatban.
8.1. Importőrök és kereskedők
(45)
Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet megállapította, hogy az intézkedések bevezetése kizárólag az egyik importőr helyzetére lehet jelentős negatív hatással, amely importőr szintén részt vesz a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek uniós gyártásában. Ez az importőr nem reagált az ideiglenes intézkedések bevezetésére.
(46)
Egy másik importőr, aki szintén kérelmezte a meghallgató tisztviselő elnökletével megtartott meghallgatást, megkérdőjelezte a dömpingkülönbözet kiszámítását, a kárelemzést és az uniós fogyasztás kiszámítását. Új észrevételt az uniós érdekre vonatkozó elemzésre azonban nem nyújtott be.
(47)
Egy harmadik importőr, aki az összes thaiföldi import 20 %-át képviseli, meghallgatást kérelmezett, amelynek során kiderült, hogy a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információval ellentétben nem szüntette meg a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó minden tevékenységét - mint ahogyan azt az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése megállapította -, csupán egy másik telephelyre helyezte át ezeket. A meghallgatás során az importőr kifejtette, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó üzleti tevékenysége csak kiegészíti alaptevékenységét, amely más termékekre koncentrál, és nem zárta ki, hogy akkor is importáljon gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Thaiföldről, ha intézkedéseket rónak ki. A kiterjedt forgalmazási hálózat általános költségei miatt azonban ez majd a dömpingellenes vámok mértékétől függ, valamint attól, hogy emelik-e a fogyasztói árakat. Emellett az importőrre nem lenne jelentősen káros hatással, ha megszüntetné a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó üzleti tevékenységét, mivel az az összes üzleti tevékenységhez viszonyítva kevéssé jelentős.
8.2. Felhasználók
(48)
Amint azt a (5) preambulumbekezdés is említi, az egyetlen együttműködő felhasználónak a kérdőívben adott válaszait igazoltuk az ideiglenes intézkedések meghozatalát követően elvégzett helyszíni látogatás alkalmával. Ez a felhasználó különböző forrásokból szerezte be a terméket, ideértve az Uniót, Indiát és Thaiföldet is. Kínai importokat is felhasznált, de a dömpingellenes intézkedések bevezetése után új forráshoz fordult.
(49)
A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek összes beszerzésének 10 %-át thaiföldi importokból bonyolítja, és a vállalkozás az ideiglenes intézkedések bevezetése után úgy határozott, hogy nem importál thaiföldi termékeket. Bár az intézkedések eddig nem befolyásolták jelentősen gazdasági helyzetét, a vállalkozás sajnálatát fejezte ki afelett, hogy most már csak korlátozott beszerzési források állnak rendelkezésére és különösen afelett, hogy nem mindig számíthat a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek rövid időn belüli szállítására.
(50)
Az érdekeltek megerősítették az ideiglenes rendeletben már említett azon állításukat, hogy az intézkedések bevezetése az uniós piacon a beszerzési források korlátozottságához vezet. Ezért érdemes megismételni azt a megállapítást, amely szerint a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós piacot valóban a szereplők korlátozott száma jellemzi: egy gyártó van Indiában, egy Thaiföldön, kettő az Unióban és néhány Kínában. A dömpingellenes intézkedések célja az uniós piaci tisztességes verseny visszaállítása, nem pedig az importok megakadályozása. Az intézkedések valóban importcsökkenéshez vezethetnek, ám ellensúlyozzák ezen import kereskedelemtorzító jellegét. Ez azonban nem elengedő ok a dömpingelt import elleni intézkedések bevezetésének megkérdőjelezésére. Az az érv is megállja a helyét, hogy ahhoz, hogy hosszú távon fennmaradhasson minden beszerzési forrás, garantálni kell a tisztességes versenyt az uniós piacon.
(51)
A végleges dömpingellenes vám mértékével, amely alacsonyabb, mint az ideiglenes vám, a thaiföldi importok várhatóan bekerülhetnek az uniós piacra, míg a vizsgálat rámutatott, hogy bár korlátozott számban, de léteznek más beszerzési források is.
8.3. Az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítás
(52)
A fentiek fényében és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77)-(110) preambulumbekezdésben foglaltakat jóváhagyjuk, és megállapítjuk, hogy az uniós ágazatra vonatkozó rendelkezésre álló információ alapján nincs kényszerítő erejű indok a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(53)
A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)-(114) preambulumbekezdése jóváhagyásra kerül.
9.2. Végleges intézkedések
(54)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vámot illetően azon észrevételt tették, hogy a dömpingellenes vámot 6 %-ra kellene csökkenteni, mivel az indiai importok állítólag nem dömpingeltek, és 6 %-kal magasabbak, mint a thaiföldiek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vámok célja nem a különböző források árainak összehangolása, hanem a kárt okozó dömping torzító hatásainak megszüntetése.
(55)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni. Ezt 16,3 %-ban állapították meg, amely jelentős visszaesés az ideiglenes intézkedések óta.
(56)
A fentiek alapján az együttműködő exportőrre vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 16,3 %.
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(57)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni. Mivel a végleges vám alacsonyabb az ideiglenesen kivetett vámnál, a végleges vám összege felett biztosított összegeket fel kell szabadítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldről származó és jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 és 8305100036) alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. E rendelet alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket acélbevonat tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 16,3 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 118/2011/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen beszedik az e rendelet 1. cikke alapján kivetett végleges vám mértékében. A biztosított összegek végleges dömpingellenes vám feletti részét felszabadítják.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 5-én.