KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 20. maj 2011
om, at udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet ikke er omfattet af artikel 30, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester
(meddelt under nummer K(2011) 3406)
(Kun den tjekkiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/306/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (1), særlig artikel 30, stk. 4 og 6, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFREMSTILLING
(1)
Den 22. november 2010 modtog Kommissionen en e-mail fra Tjekkiet med en anmodning i henhold til artikel 30, stk. 4, i direktiv 2004/17/EF om, at udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet fritages fra anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2004/17/EF. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger pr. e-mail af 21. januar 2011. De tjekkiske myndigheder svarede på anmodningen om oplysninger pr. e-mail af 9. februar 2011.
(2)
Anmodningen var ledsaget af en skrivelse fra en uafhængig national myndighed (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže, det tjekkiske konkurrencebeskyttelseskontor) i form af en foreløbig udtalelse dateret den 7. november 2008. Det tjekkiske konkurrencebeskyttelseskontor analyserede betingelserne for adgang til det relevante marked og fandt, at der er fri adgang. Det fremgår dog ikke af udtalelsen, at de øvrige betingelser om, at udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, også er opfyldt
(3)
Den eneste virksomhed, som beskæftiger sig med udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet, er virksomheden OKD a.s., som er en privat virksomhed, der er 100 % ejet af et privat nederlandsk holdingselskab - New World Resources (NWR).
II. RETSGRUNDLAG
(4)
I artikel 30 i direktiv 2004/17/EF er det fastlagt, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, ikke er underlagt dette direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning om åbning af en given sektor eller en del heraf. Lovgivningen er opført på listen i bilag XI til direktiv 2004/17/EF. Hvad angår efterforskning eller udvinding af kul eller andet fast brændsel, er der dog ikke opført relevant lovgivning i bilag XI, som liberaliserer denne sektor. Følgelig foreligger der ikke en formodning om fri adgang til markedet, og det skal påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det pågældende marked.
(5)
En undersøgelse af de retlige bestemmelser, der finder anvendelse på udstedelse af licenser til minedrift i Tjekkiet, viser, at licenserne på nuværende tidspunkt udstedes uden forskelsbehandling på grundlag af en vurdering af ansøgerens faglige kvalifikationer og tekniske og finansielle evne til at udføre arbejdet. I forbindelse med denne afgørelse kan det anses, at der retligt er fri adgang til at opnå en licens til minedrift.
(6)
Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes på grundlag af forskellige indikatorer, hvoraf ingen nødvendigvis er afgørende i sig selv. Hvad angår de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, er hovedaktørernes samlede markedsandel på et givet marked et af de kriterier, som bør tages i betragtning (2). Et andet kriterium er koncentrationsgraden på disse markeder. På grund af de særlige kendetegn ved markederne bør der også tages hensyn til andre kriterier som f.eks. omfanget af leverandørskift blandt kunderne.
(7)
Nærværende afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af konkurrencereglerne.
III. VURDERING
(8)
Tjekkiets anmodning vedrører udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet.
(9)
Den tjekkiske anmodning dækker det såkaldte »primære marked for bituminøse kul« omfattende produktion af bituminøse kul og engroshandel med kul (3). I forbindelse med konkurrencen på markedet for produktion af bituminøse kul skal der tages hensyn til sammenhængen mellem produktion og første salg/engroshandel med de bituminøse kul, der udvindes. Denne definition er også i overensstemmelse med tidligere kommissionsbeslutninger (4) omhandlende udnyttelse af andre typer brændstoffer.
(10)
Den kemiske sammensætning og kvalitet af det bituminøse kul, der udvindes, er forskellig alt afhængigt af geologiske forhold for de individuelle lag, hvori der udvindes. Det bituminøse kul kan opdeles i kul egnet til forkoksning (coal suitable for coking (»CSFC«)) og dampkul (steam coal (»SC«)). Selv om de to typer bituminøse kul udvindes på samme måde og ved hjælp af de samme teknologier, har de dog helt forskellige anvendelsesformål og forskellige kundeunderlag. Priserne er forskellige, og produkterne er ikke indbyrdes substituerbare.
(11)
CSFC defineres som bituminøse kul af en kvalitet, der muliggør produktion af koks i højovne, og anvendes ikke direkte til opvarmning eller energiproduktion. CSFC købes udelukkende af virksomheder, der producerer koks. CSFC er den eneste råvare til koksproduktion og har reelt ingen andre anvendelsesformål. CSFC kan ikke erstattes med dampkul.
(12)
SC er det kul, der ikke er egnet til kokskul. SC anvendes i kraftværker til produktion af elektricitet, varme og teknologisk damp samt i produktionsprocessen i industrianlæg som f.eks. sukkerraffinaderier, teglværker, cementfabrikker og kalkbrænderier, papirfabrikker osv. SC kan erstattes med CSFC, men dette ville ikke være økonomisk rentabelt.
(13)
CSFC kan underopdeles i kategorier alt afhængig af kvaliteten. CSFC, der betegnes som hårdt kokskul, er af den bedste kvalitet, mens CSFC af en ringere kvalitet betegnes som henholdsvis halvhårdt kokskul og halvblødt kokskul. Markedet for de individuelle typer CSFC er dog ikke opdelt, og der vil heller ikke blive foretaget en sådan opdeling i forbindelse med den vurdering, der foretages inden for rammerne af nærværende afgørelse.
(14)
I betragtning af de kendsgerninger, der er beskrevet ovenfor, betragtes markedet for henholdsvis CSFC og SC som separate markeder, og de to produkttyper bør derfor undersøges separat, når det skal vurderes, om betingelserne i artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF er opfyldt.
(15)
Ifølge den tjekkiske anmodning er det relevante geografiske marked større end det nationale område og omfatter for CSFC's vedkommende Tjekkiet, Slovakiet, Østrig, Polen og Ungarn. For SC's vedkommende mener ansøgeren, at det geografiske marked bør defineres som Tjekkiet, Slovakiet, Østrig, Polen, Ungarn og Tyskland. Det anføres, at den vigtigste årsag til denne markedsdefinition er den betydelige grænseoverskridende levering mellem landene, mulighederne for leverandørskift blandt kunderne og fraværet af administrative hindringer (toldbarrierer, kvoter osv.).
(16)
Det fremgår af ansøgningen (5), at Tjekkiet er nettoeksportør af både CSFC og SC. I 2009 eksporterede Tjekkiet 3 581 000 ton CSFC og 2 389 000 ton SC (6), hvilket henholdsvis udgør ca. 61 % og ca. 47 % af den interne produktion. Samme år var importen til Tjekkiet på henholdsvis 771 000 ton CSFC og 954 000 ton SC, hvilket udgør henholdsvis 13 % og 19 % af den interne produktion (7), og den vigtigste kilde til denne import var Polen. Importen fra Polen udgjorde rent faktisk ca. 90 % af den samlede import af CSFC og 80 % af den samlede import af SC.
(17)
Selv om ansøgeren anfører, at det kul, der produceres af OKD i Tjekkiet - uanset om der er tale om CSFC eller SC - er konkurrencedygtigt i en radius på 500 km, bemærkes det, at OKD's kunder befinder sig inden for en radius på ca. 350 km fra produktionsstedet for kullet, dvs. Ostrava.
(18)
Hvad angår CSFC-salget har OKD en betydningsfuld kunde i Slovakiet, som i henholdsvis 2007 og 2009 købte ca. 26 % og ca. 30 % af OKD's produktion, og en anden betydningsfuld kunde i Østrig, som i henholdsvis 2007 og 2009 købte 13 % og 19 % af OKD's produktion. Blandt sine vigtigste kunder uden for Tjekkiet anfører ansøgeren en virksomhed i Polen, som dog kun købte ca. 8 % af OKD's produktion.
(19)
Hvad angår SC-salget, anfører OKD ud over de tjekkiske kunder en betydningsfuld kunde i Østrig, som i henholdsvis 2007 og 2009 tegnede sig for ca. 12 % og ca. 21 % af OKD's salg, og en kunde i Tyskland, som i henholdsvis 2007 og 2009 tegnede sig for ca. 5 % og ca. 3 % af OKD's salg.
(20)
Ifølge ansøgningen er de tre største konkurrenter præget af en høj koncentrationsgrad (8), og dette kan - både for SC og CSFC - rent faktisk konstateres på alle de nationale markeder, hvis de betragtes separat. Ansøgeren anerkender også, at langt den overvejende del af det kul, der udvindes, forbruges på det lokale marked (9), og dette bekræftes i alle de lande i det geografiske område, som ansøgningen omhandler, og som producerer bituminøse kul (Tjekkiet, Polen og Tyskland).
(21)
I henhold til Kommissionens meddelelse om afgrænsning af det relevante marked (10) omfatter det relevante geografiske marked det område, hvor konkurrencevilkårene er tilstrækkeligt ensartede og kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder. Det er værd at bemærke, at der importeres kul ad søvejen til kystområderne i Centraleuropa (navnlig den nordlige del af Tyskland og Polen), og bl.a. fordi søfragtraterne er betydeligt lavere end landfragtraterne, kan konkurrencevilkårene være anderledes i disse områder (11).
(22)
Det fremgår af ansøgningen, at forsyningssikkerheden og kontraktens varighed (12) er betydningsfulde faktorer ved fastsættelsen af prisen for kul, og at der normalt anvendes langtidskontrakter vedrørende levering af både SC- og CSFC-kul.
(23)
De tjekkiske købere af bituminøse kul køber hos OKD eller hos polske virksomheder i små mængder. Importen fra andre lande er stadig ubetydelig, om end den er stigende (13).
(24)
I betragtning af de kendsgerninger, der er beskrevet ovenfor, betragtes det geografiske marked for henholdsvis CSFC og SC som begrænset til Tjekkiet og Polen, når det skal vurderes, om betingelserne i artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF er opfyldt. På grund af ovennævnte forskelle mellem de regioner, der let kan modtage kulforsyninger ad søvejen, og de regioner, der ligger for langt fra kysten, kan markedet eventuelt være endnu mindre og kun omfatte Tjekkiet og den sydlige del af Polen. Det er dog ikke nødvendigt at besvare dette spørgsmål, da definitionen med et større marked er mere gunstig for ansøgeren. Analysen giver samme resultat uanset markedsdefinitionen.
(25)
Hvad angår udvinding af bituminøse kul konkluderes det, at en af indikatorerne for omfanget af konkurrencen på de nationale markeder er den markedsandel, som de tre største producenter råder over.
(26)
OKD og to polske leverandører af CSFC er langt de vigtigste leverandører på det relevante geografiske marked. OKD er den største leverandør af CSFC i Tjekkiet (en markedsandel på 75,5 % i Tjekkiet i 2008). De to polske leverandører af CSFC er de største leverandører i Polen (en markedsandel på henholdsvis 60,2 % og 19,3 % i Polen i 2008). På det geografiske marked omfattende Tjekkiet og Polen var de tre største producenters samlede markedsandel på ca. 93 % i 2008. Det er også værd at bemærke, at OKD's største konkurrent alene tegner sig for en markedsandel på ca. 49 %.
(27)
Selv hvis markedet er større og omfatter Tjekkiet, Slovakiet, Østrig, Polen og Ungarn, som ansøgeren hævder, vil de tre største konkurrenters samlede markedsandel stadig være meget stor (91,3 % i 2005, 87,7 % i 2006, 85 % i 2007 og 86,6 % i 2008 (14)), og det fremgår således, at der ikke er tilstrækkelig konkurrence på CSFC-markedet.
(28)
Som anført i betragtning 22 spiller forsyningssikkerheden en væsentlig rolle for kontraktforholdene. Ansøgerens oplysninger om leverandørskift blandt CSFC-kunderne viser, at leverandørskift stort set ikke forekommer på dette marked. Kontrakterne vedrørende levering af CSFC er langtidskontrakter, og der er ikke forelagt dokumentation for, at nogen af OKD's kunder har skiftet til andre leverandører. Følgelig kan det ikke antages, at en CSFC-kunde ville være villig til eller for den sags skyld i stand til let at skifte leverandør i tilfælde af små, men mærkbare prisstigninger fra OKD's side.
(29)
OKD og to polske leverandører af SC er langt de vigtigste SC-producenter på det relevante geografiske marked. OKD er den største leverandør af SC i Tjekkiet (en markedsandel på 61,6 % i Tjekkiet i 2008). De to polske leverandører af SC er de største leverandører i Polen (en markedsandel på henholdsvis 52,5 % og 17,7 % i Polen i 2008). På det geografiske marked omfattende Tjekkiet og Polen var de tre største producenters samlede markedsandel på ca. 72 % i 2008. Det er også værd at bemærke, at OKD's største konkurrent alene tegnede sig for en markedsandel på ca. 50 % på det geografiske marked omfattende Tjekkiet og Polen.
(30)
På alle tre geografiske markeder for SC, der er omhandlet i betragtning 29 (Tjekkiet alene, Polen alene og et geografisk marked omfattende begge lande), findes der en virksomhed, som alene har en markedsandel på ca. 50 % eller derover. I denne forbindelse henvises der derfor til fast retspraksis (15), ifølge hvilken »store markedsandele i sig selv, medmindre der foreligger usædvanlige omstændigheder, udgør et bevis for, at der foreligger en dominerende stilling. Dette er tilfældet med hensyn til en markedsandel på 50 %«.
(31)
Selv hvis markedet er større end det nationale marked og omfatter Tjekkiet, Slovakiet, Østrig, Polen, Ungarn og Tyskland, som ansøgeren hævder, vil de tre største konkurrenters samlede markedsandel stadig være relativt stor (62,7 % i 2005, 60,2 % i 2006, 56,9 % i 2007 og 57,3 % i 2008 (16)).
(32)
Som det er tilfældet for CSFC, spiller forsyningssikkerheden for SC en væsentlig rolle for kontraktforholdene. Ansøgerens oplysninger om leverandørskift blandt kunderne viser, at en række af OKD's SC-kunder visse år fravalgte OKD som leverandør, eller at visse etårige kontrakter eller spotkontrakter ikke blev fornyet. Da ansøgeren ikke som ønsket forelagde oplysninger om de pågældende mængder eller deres andel af OKD's samlede produktion, vil det være vanskeligt at konkludere, at det vil være let for OKD's kunder at skifte leverandør i tilfælde af små, men mærkbare prisstigninger fra OKD's side.
IV. KONKLUSIONER
(33)
Situationen med hensyn til udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet kan derfor kort gengives som følger: For så vidt angår både SC og CSFC, tegner de tre største konkurrenter på det geografiske marked, som defineret i denne afgørelse, sig for en stor markedsandel, men hvad vigtigere er, tegner den største producent sig alene for en markedsandel på næsten 50 %, og markederne bør derfor betragtes som værende præget af en høj koncentrationsgrad, og langt størstedelen af det kul, der udvindes, forbruges på det lokale marked, jf. betragtning 20. Oplysningerne om hyppigheden af leverandørskift underbygger ikke konklusionen om, at købere af bituminøse kul vil have viljen til eller muligheden for problemløst at skifte leverandør i tilfælde af små, men mærkbare prisstigninger.
(34)
Ansøgeren anerkendte ligeledes, at det ikke er realistisk, at en anden virksomhed trænger ind på det tjekkiske marked, og dette er da heller ikke sket de seneste fem år, fordi det ikke er rentabelt at udvinde bituminøse kul andre steder end de steder, der allerede udnyttes (dvs. de steder, der udnyttes af OKD) (17). Det samme gælder for udbuddet af kul, hvor ansøgeren anfører, at han ikke er bekendt med, at der skulle være andre større aktører på det tjekkiske marked, og de fleste af de store engroskunder indgik langtidskontrakter (18).
(35)
De forhold, der er gennemgået i betragtning 8 til 34, bør føre til den konklusion, at markedet for udvinding af bituminøse kul, herunder både CSFC og SC, i den nuværende situation ikke er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i Tjekkiet. Derfor finder artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF ikke anvendelse på kontrakter, hvis formål er at udøve disse aktiviteter i Tjekkiet. Direktiv 2004/17/EF finder følgelig fortsat anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet, eller når de afholder projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet i Tjekkiet.
(36)
Denne afgørelse bygger på den retlige og faktuelle situation i tidsrummet november 2010 til marts 2011, som den fremgår af de oplysninger, som er indgivet af Tjekkiet. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige og faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF bliver opfyldt.
(37)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Artikel 30, stk. 1, i direktiv 2004/17/EF finder ikke anvendelse på udvinding af bituminøse kul i Tjekkiet. Direktiv 2004/17/EF finder derfor fortsat anvendelse på kontrakter, der indgås af ordregivere med henblik på at muliggøre udførelse af sådanne aktiviteter i Tjekkiet.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Tjekkiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2011.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2011. május 20.)
a cseh köztársaságbeli bitumeneskőszén-bányászatnak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazása alóli mentesítéséről
(az értesítés a C(2011) 3406. számú dokumentummal történt)
(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/306/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (4) és (6) bekezdésére,
mivel:
I. TÉNYEK
(1)
A Bizottsághoz 2010. november 22-én e-mail útján kérelem érkezett, amelyet a Cseh Köztársaság a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (4) bekezdésének megfelelően nyújtott be, és amelyben kéri a cseh köztársaságbeli bitumeneskőszén-bányászat mentesítését a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek alkalmazása alól. A Bizottság 2011. január 21-én e-mailben további tájékoztatást kért. A cseh hatóságok 2011. február 9-én, ugyancsak e-mailben, elküldték az információkérésre adott válaszukat.
(2)
A kérelmet egy független nemzeti hatóság (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže, a cseh versenyvédelmi hivatal) 2008. november 7-én kelt levele kísérte előzetes vélemény formájában. A cseh versenyvédelmi hivatal elemezte az adott piacra való belépés feltételeit, és megállapította, hogy az korlátlan. Ugyanakkor a vélemény nem állítja, hogy a versenynek való közvetlen kitettséghez kapcsolódó egyéb feltételek teljesültek a Cseh Köztársaságban a bitumenes kőszén bányászatát illetően.
(3)
A Cseh Köztársaságban bitumeneskőszén-bányászattal foglalkozó egyetlen vállalat az OKD a.s., amely 100 %-ban egy holland magán-holdingtársaság, a New World Resources (NWR) tulajdonában lévő magántársaság.
II. JOGI KERET
(4)
A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozhat ezen irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. Azt, hogy a tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, objektív szempontok alapján, a kérdéses ágazat egyedi jellemzőinek figyelembevételével kell megállapítani. A piaci belépés akkor minősül korlátozottnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazta az adott ágazat vagy annak egy része megnyitásáról rendelkező irányadó uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2004/17/EK irányelv XI. melléklete tartalmazza. A szén és más szilárd tüzelőanyagok feltárásával és kitermelésével kapcsolatban azonban a XI. melléklet nem tartalmaz semmilyen, ezt az ágazatot liberalizáló jogszabályt. Következésképpen a piacra való szabad belépést nem lehet feltételezni, azt de facto és de iure bizonyítani kell.
(5)
A bányászati engedélyek kiadására alkalmazandó cseh köztársaságbeli jogi rendelkezések vizsgálata azt mutatja, hogy az engedélyeket jelenleg megkülönböztetéstől mentes módon ítélik oda, a kérelmező szakmai képesítésének, illetve a munkálatok elvégzéséhez szükséges technikai és pénzügyi kapacitás értékelése alapján. E határozat alkalmazásában a bányászati engedély megszerzésének lehetőségét de iure szabadnak lehet tekinteni.
(6)
A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik mérlegelendő paraméter az adott piac három meghatározó szereplőjének összesített piaci részesedése (2). A másik kritérium az említett piacok koncentrációjának mértéke. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát.
(7)
Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok alkalmazását.
III. ÉRTÉKELÉS
(8)
A Cseh Köztársaság által benyújtott kérelem a cseh köztársaságbeli bitumeneskőszén-bányászatra vonatkozik.
(9)
A cseh kérelem „a bitumenes kőszén elsődleges piacának” nevezett területre terjed ki, amely magában foglalja a bitumenes kőszén termelését és a szén nagykereskedelmi forgalmazását (3). A bitumeneskőszén-termelés piacán meglévő verseny vizsgálatakor figyelmet kell fordítani a kitermelt bitumenes kőszén termelése és első eladása/nagykereskedelmi forgalmazása közötti összefüggésekre. E meghatározás összhangban van más tüzelőanyag-típusok kitermelésére vonatkozó korábbi bizottsági határozatokkal (4) is.
(10)
A kitermelt bitumenes kőszén kémiai összetétele és minősége attól függően változik, hogy milyenek az egyes kitermelt telérek földtani feltételei. A bitumenes kőszén lehet kokszolásra alkalmas szén, illetve összesülő kazánszén. Bár a bitumenes kőszén két típusának bányászata ugyanúgy, azonos technológiák alkalmazásával történik, végfelhasználásuk és fogyasztói körük teljesen különböző. Az árak különbözőek, a termékek pedig egymással nem felcserélhetők.
(11)
A kokszolásra alkalmas kőszén meghatározása szerint olyan bitumenes kőszén, amelynek minősége lehetővé teszi a koksz kohóban történő előállítását, azt közvetlen fűtésre vagy energiatermelésre nem használják. Ezt a fajta kőszenet kizárólag a kokszgyártással foglalkozó társaságok vásárolják. A kokszolásra alkalmas kőszén a kokszgyártás egyedüli nyersanyaga, más felhasználási területe nincs. A kokszolásra alkalmas kőszén összesülő kazánszénnel nem helyettesíthető.
(12)
Az összesülő kazánszén nem minősül kokszszénnek. Felhasználása erőművekben tüzelőanyagként villamos energia, hő és technológiai gőz termelésére, ipari üzemek (pl. cukorfinomítók, téglagyárak, cementgyárak és mészégető kemencék, papírgyárak stb.) termelési folyamatainak részeként jellemző. Kokszolásra alkalmas kőszénnel helyettesíthető ugyan, de ez gazdaságilag nem volna életképes megoldás.
(13)
A kokszolásra alkalmas kőszenet minőségétől függően néhány további kategóriára lehet osztani. A legjobb minőségű, kokszolásra alkalmas kőszén a kemény kokszszén, ezt követi a félkemény és a félpuha kokszszén. A kokszolásra alkalmas kőszén egyes típusainak piaca ugyanakkor nem különül el, és e határozat értékelésének alkalmazásában ilyen megkülönböztetés nem történik.
(14)
A fentiekre tekintettel és a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételek alkalmazásával összhangban és értékelése céljából a kokszolásra alkalmas kőszenet és az összesülő kazánszenet különálló termékpiacoknak tekintik, ennek megfelelően külön-külön kell őket megvizsgálni.
(15)
A cseh kérelem szerint az érintett földrajzi piac nagyobb lenne a nemzeti területnél, a kokszolásra alkalmas kőszén esetében magában foglalná a Cseh Köztársaság, Szlovákia, Ausztria, Lengyelország és Magyarország területét. Az összesülő kazánszén esetében pedig a kérelmező úgy véli, hogy a földrajzi piac, meghatározása szerint a Cseh Köztársaságot, Szlovákiát, Ausztriát, Lengyelországot, Magyarországot és Németországot foglalja magában. Érvelése szerint a piac ilyen meghatározásának legfőbb oka a határokon átnyúló kölcsönös ellátás fontossága, a fogyasztói szolgáltatóváltás és az adminisztratív akadályok (vámakadályok, kvóták stb.) hiánya.
(16)
A kérelem (5) szerint a Cseh Köztársaság mind a kokszolásra alkalmas kőszén, mind az összesülő kazánszén esetében nettó exportőr. 2009-ben a Cseh Köztársaság 3 millió 581 ezer tonna kokszolásra alkalmas kőszenet és 2 millió 389 ezer tonna összesülő kazánszenet exportált (6), ami a hazai termelésnek sorrendben mintegy 61, illetve 47 %-át teszi ki. Azonos évben a Cseh Köztársaságba 771 ezer tonna kokszolásra alkalmas kőszenet és 954 ezer tonna összesülő kazánszenet importáltak, ami a hazai termelésnek sorrendben mintegy 13, illetve 19 %-át teszi ki (7); a behozatal fő forrása elsősorban Lengyelország volt. A Lengyelországból érkező behozatal pontosabban a kokszolásra alkalmas kőszén teljes importjának közel 90 %-át, az összesülő kazánszén teljes importjának pedig 80 %-át tette ki.
(17)
Bár a kérelmező azt állítja, hogy az OKD által a Cseh Köztársaságban termelt kőszén - akár kokszolásra alkalmas kőszén, akár összesülő kazánszén - 500 km-es körzetben versenyképes, megállapították, hogy az OKD vevői a széntermelés helyétől, Ostravától kb. 350 km-es körzetben találhatók.
(18)
A kokszolásra alkalmas kőszén eladása tekintetében az OKD egyik jelentős vevője, amely az OKD termelésének 2007-ben 26 %-át, 2009-ben pedig 30 %-át vásárolta meg, a Szlovák Köztársaságban található, a másik fontos vevő, amely 2007-ben az OKD termelésének 13 %-át, míg 2009-ben 19 %-át vásárolta meg, Ausztriában található. A kérelmező Cseh Köztársaságon kívüli fő vevői között egy lengyelországi társaságot is felsorol, melynek beszerzései azonban az OKD termelésének mindössze mintegy 8 %-át jelentik.
(19)
Az összesülő kazánszén tekintetében a cseh vevőkön kívül az OKD-nak egy fontos vásárlója van Ausztriában, amely 2007-ben az OKD termelésének 12 %-át, 2009-ben pedig 21 %-át vásárolta meg, egy pedig Németországban, amely 2007-ben az összesülő kazánszén értékesítésének körülbelül 5 %-át, míg 2009-ben 3 %-át vásárolta meg.
(20)
A kérelem szerint „a három legnagyobb versenytárs erősen koncentrált” (8), és ez a kokszolásra alkalmas kőszén és az összesülő kazánszén nemzeti piacain külön-külön valóban megfigyelhető. A kérelmező azt is elismeri, hogy a „kitermelt kőszén túlnyomó többségét a helyi piac veszi fel” (9), és ez a kérelemben említett földrajzi terület valamennyi bitumeneskőszén-termelő országában (Cseh Köztársaság, Lengyelország, Németország) bizonyítható.
(21)
Az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (10) szerint az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol a versenyfeltételek elég homogének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztethető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek. Ezért érdemes megjegyezni, hogy Közép-Európa part menti régiói (különösen Észak-Németország és Észak-Lengyelország) ki vannak téve a tengeren szállított kőszén importjának, és többek között amiatt, hogy a tengeri szállítási díjak a szárazföldi szállítási költségeknél jelentősen alacsonyabbak, a versenyfeltételek ezeken a területeken különbözőek lehetnek (11).
(22)
A kérelem megemlíti, hogy a kőszén árának meghatározásakor fontos tényező az ellátás stabilitása és biztonsága, illetve a szerződés időtartama (12), valamint hogy a szénellátásról szóló szerződések (akár kokszolásra alkalmas kőszénről, akár összesülő kazánszénről van szó) általában hosszú távra szólnak.
(23)
A bitumenes kőszén cseh köztársaságbeli vevői az OKD-től, vagy korlátozott mennyiségben lengyel társaságoktól vásárolnak. A más országokból származó behozatal, bár emelkedik, jelenleg nem túl jelentős (13).
(24)
A fenti tényezőkre tekintettel a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából úgy tekintik, hogy a földrajzi piac a kokszolásra alkalmas kőszén és az összesülő kazánszén esetében egyaránt a Cseh Köztársaságra és Lengyelországra korlátozódik. A tengeren szállított szénnel könnyen ellátható, illetve a parttól ehhez túlságosan messze fekvő régiók közötti fent említett különbségek miatt a piac még ennél is kisebb lehet, kizárólag a Cseh Köztársaságot és Dél-Lengyelországot foglalva magában. A kérdés azonban nyitva hagyható, hiszen a kérelmező számára a nagyobb piac meghatározása a kedvezőbb. Az elemzés a piac e két meghatározásának esetében nem vezet más eredményre.
(25)
Úgy tekintik, hogy a bitumenes kőszén bányászata tekintetében a nemzeti piacokon fennálló verseny szintjének egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése.
(26)
Az OKD és a kokszolásra alkalmas kőszenet szolgáltató két lengyel társaság messze az érintett földrajzi piac két legjelentősebb szolgáltatója. Az OKD a kokszolásra alkalmas kőszén legnagyobb termelője a Cseh Köztársaságban (2008-as piaci részesedése 75,5 % volt ugyanitt). A kokszolásra alkalmas kőszén két lengyel termelője a két legnagyobbnak számít Lengyelországban (2008-ban piaci részesedésük 60,2 %, illetve 19,3 % volt az országban). A Cseh Köztársaságot és Lengyelországot magában foglaló földrajzi piacon a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése 2008-ban 93 % körül volt. Érdemes azt is megjegyezni, hogy az OKD legnagyobb versenytársának egyedüli piaci részesedése mintegy 49 % volt.
(27)
Ha a kérelmező állításának megfelelően a Cseh Köztársaságot, Szlovákiát, Ausztriát, Lengyelországot és Magyarországot magában foglaló nagyobb piacot veszik figyelembe, akkor is megállapítható, hogy a három legnagyobb versenytárs összesített piaci részesedése igen magas (91,3 % 2005-ben, 87,7 % 2006-ban, 85 % 2007-ben és 86,6 % 2008-ban (14)), és nem lehet a kokszolásra alkalmas kőszén piacán zajló versenynek való elegendő kitettség fokmérője.
(28)
A (22) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az ellátás biztonsága és stabilitása fontos szerepet játszhat a szerződéses viszonyokban. A kérelmező által a kokszolásra alkalmas kőszén tekintetében a fogyasztók szolgáltatóváltásáról rendelkezésre bocsátott információk azt mutatják, hogy az e termék esetében gyakorlatilag nem létezik. A kokszolásra alkalmas kőszén szolgáltatására vonatkozó szerződések hosszú távú szerződések, és nem bocsátottak rendelkezésre olyan bizonyítékot, amely azt mutatná, hogy az OKD vevői az OKD-től más szolgáltatókra váltottak volna. Következésképpen nem feltételezhető, hogy a kokszolásra alkalmas kőszén bármely vevője hajlandó, sőt képes lenne könnyen váltani akkor, ha az OKD csekély, de jelentős mértékben emelné az árat.
(29)
Az OKD és két, összesülő kazánszenet forgalmazó lengyel társaság messze az érintett földrajzi piac három legjelentősebb termelője. Az OKD az összesülő kazánszén legnagyobb szolgáltatója a Cseh Köztársaságban (2008-as piaci részesedése 61,6 % volt ugyanitt). Az összesülő kazánszén két lengyel termelője a két legnagyobbnak számít Lengyelországban (2008-ban a piaci részesedésük 52,5 % és 17,7 % volt az országban). A Cseh Köztársaságot és Lengyelországot magában foglaló földrajzi piacon a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése 2008-ban 72 % körül volt. Érdemes azt is megjegyezni, hogy az OKD legnagyobb versenytársának egyedüli részesedése a Cseh Köztársaságot és Lengyelországot magában foglaló földrajzi piacon mintegy 50 % volt.
(30)
Ezenfelül az összesülő kazánszénnek a (29) preambulumbekezdésben említett mindhárom földrajzi piacán (csak a Cseh Köztársaság, csak Lengyelország, illetve az e két piacot magában foglaló földrajzi piac) ismert egy olyan gazdasági szereplő, amelynek piaci részesedése önmagában eléri, vagy meghaladja az 50 %-ot. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell az állandó ítélkezési gyakorlatra (15), amely szerint a „jelentős piaci részesedés önmagában - kivételes körülményektől eltekintve - a domináns pozíció létezésének bizonyítéka. Ez a helyzet áll fenn 50 %-os piaci részesedés esetében”.
(31)
Ha a kérelmező kérésének megfelelően a Cseh Köztársaságot, Szlovákiát, Ausztriát, Lengyelországot, Magyarországot és Németországot magában foglaló nagyobb piacot veszik figyelembe, akkor is megállapítható, hogy a három legnagyobb versenytárs összesített piaci részesedése igen magas (62,7 % 2005-ben, 60,2 % 2006-ban, 56,9 % 2007-ben és 57,3 % 2008-ban (16)).
(32)
Az összesülő kazánszén-ellátás biztonsága és stabilitása - akárcsak a kokszolásra alkalmas kőszén esetében -, fontos szerepet játszhat a szerződéses viszonyokban. A kérelmező által a fogyasztói szolgáltatóváltásról rendelkezésre bocsátott információkból kiderül: voltak olyan évek, amikor az OKD-tól összesülő kazánszenet vásárló több ügyfél is megszakította az OKD-től való beszerzést, illetve voltak olyan egyéves vagy helyszíni szerződések, amelyeket sosem újítottak meg. Azonban tekintve, hogy a kérelmező nem bocsátotta rendelkezésre a kért információt az érintett termelés mennyiségéről, vagy azoknak az OKD termeléséhez viszonyított arányáról, nehéz lenne arra a következtetésre jutni, hogy az OKD bármely vevője könnyen válthatna szolgáltatót akkor, ha az OKD csekély, de jelentős mértékben emelné az árat.
IV. KÖVETKEZTETÉSEK
(33)
A Cseh Köztársaságban megvalósuló bitumeneskőszén-bányászatra vonatkozóan a helyzet a következőképpen összegezhető: a kokszolásra alkalmas kőszén és az összesülő kazánszén tekintetében az e határozat alkalmazásában meghatározott földrajzi piacon jelen levő három legnagyobb versenytárs összesített piaci részesedése magas, és ami még lényegesebb, a legnagyobb termelő egyedül közel 50 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, ennélfogva a piacok erősen koncentráltnak tekintendők, és - amint azt a (20) preambulumbekezdés említi - a kitermelt kőszén túlnyomó többségét a helyi piac veszi fel. A szolgáltatóváltás mértékére vonatkozó információ nem támasztja alá azt a következtetést, amely szerint csekély, de jelentős áremelés esetén a bitumenes kőszén bármely vevője könnyen tudott volna, vagy tudna szolgáltatót váltani.
(34)
A kérelmező azt is elismerte, hogy mivel a bitumenes kőszén bányászata csak a kitermelés (nevezetesen az OKD által végzett kitermelés) helyén nyereséges, „egy másik szereplőnek a cseh piacra való belépése nem valószerű, és az elmúlt öt évben nem is került rá sor” (17). Ugyanez mondható el a kőszénellátással kapcsolatban, ahol a kérelmező azt állítja, hogy nincs tudomása a cseh piacra belépő jelentős szereplőről, és a jelentős nagykereskedelmi vevők többsége hosszú távú szerződéseket kötött (18).
(35)
A (8)-(34) preambulumbekezdésben ismertetett megállapítások alapján kijelenthető, hogy a Cseh Köztársaságban a bitumenes kőszén (kokszolásra alkalmas kőszén és összesülő kazánszén) bányászata terén jelenleg nem érvényesül közvetlen piaci verseny. Ezért a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az említett tevékenységek cseh köztársaságbeli folytatását lehetővé tevő szerződésekre. Következésképpen a 2004/17/EK irányelv továbbra is alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a bitumenes kőszén cseh köztársaságbeli termelése céljából kötnek szerződést, illetve ha e tevékenységek cseh köztársaságbeli folytatásához hirdetnek tervpályázatot.
(36)
E határozat alapja a 2010. november és 2011. március között fennálló jogi és ténybeli helyzet, amely a Cseh Köztársaság által benyújtott információk alapján nyert megállapítást. Rendelkezései felülvizsgálhatók, amenynyiben a jogi vagy a ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek teljesülnek.
(37)
Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a bitumeneskőszén-bányászatra a Cseh Köztársaságban. Következésképpen az ajánlatkérő felek által odaítélt és az említett tevékenységekre feljogosító szerződések a Cseh Köztársaságban továbbra is a 2004/17/EK irányelv hatálya alá tartoznak.
2. cikk
E határozat címzettje a Cseh Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 20-án.