KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 7. april 2011
om forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Letland
(EØS-relevant tekst)
(2011/226/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse,
under henvisning til akten vedrørende Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse, særlig bilag VIII, kapitel 3,
under henvisning til anmodning fra Letland og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til tiltrædelsesakten fra 2003 kan Letland i syv år fra tiltrædelsesdatoen indtil den 30. april 2011 på de deri fastsatte betingelser opretholde forbud mod erhvervelse af landbrugsjord for fysiske og juridiske personer fra andre EU-medlemsstater, som hverken er etableret i eller har en lokal filial eller repræsentation i Letland. Dette er en midlertidig undtagelse fra princippet om fri bevægelighed for kapital, som er sikret ved artikel 63-66 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne overgangsperiode kan kun forlænges med en periode på op til tre år.
(2)
Den 6. december 2010 anmodede Letland om en forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landsbrugsjord med tre år.
(3)
Hovedbegrundelsen for overgangsperioden var behovet for at beskytte de socioøkonomiske vilkår for landbrugsaktiviteter i kølvandet på indførelsen af det indre marked og overgangen til den fælles landbrugspolitik i Letland. Den skulle især imødegå de bekymringer, der var kommet til udtryk vedrørende de mulige konsekvenser for landbrugssektoren af liberaliseringen af erhvervelsen af landbrugsjord, fordi der ved tiltrædelsen var store forskelle i jordpriser og indkomster mellem Letland og EU-15 (Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige). Et andet formål med overgangsperioden var at lette privatisering og overdragelse af landbrugsjord til landbrugerne. Kommissionen fremhævede allerede i sin rapport af 16. juli 2008 om revision af overgangsforanstaltningerne for erhvervelse af landbrugsejendom som fastsat i tiltrædelsestraktaten fra 2003 (i det følgende benævnt »midtvejsrapporten fra 2008«) betydningen af at gennemføre ovennævnte landbrugsreform inden udgangen af den fastsatte overgangsperiode (1).
(4)
Ifølge de data, Eurostat råder over, er priserne på landbrugsjord i Letland lavere end priserne på landbrugsjord i resten af EU. Fuldstændig konvergens mht. salgspriserne på landbrugsjord var ikke forventet og blev heller ikke betragtet som en nødvendig forudsætning for at bringe overgangsperioden til ophør. De udtalte forskelle i priserne på landbrugsjord mellem Letland og EU-15 kan dog være til hinder for en gradvis udvikling i retning af priskonvergens.
(5)
Det fremgår af dataene fra Eurostat, at der ligesom for priserne på landbrugsjord stadig er stor forskel mellem Letland og EU-15 i BNP pr. indbygger målt i købekraftsstandarder. De nuværende priser på landbrugsjord i Letland er således høje i forhold til lettiske borgeres købekraft.
(6)
Den lettiske landbrugssektors konkurrenceevne er desuden fortsat ringere end konkurrenceevnen i EU-15's landbrugssektor, og dette forværres af problemer med adgang til finansielle ressourcer og høje renter på erhvervskreditter til erhvervelse af landbrugsjord (15 % p.a. i 2009 i henhold til data fra de lettiske myndigheder).
(7)
I henhold til data fra de lettiske myndigheder hidrørende fra State Land Service (Letlands matrikelstyrelse) er 37,7 % af Letlands samlede territorium pr. 1. januar 2010 landbrugsjord, mens skovarealer udgør 45,8 %. I 2007 var 62 % af landbrugsjorden ejet af landbrugere, og 26,6 % var forpagtet. Landbrugsjord i Letland er allerede overvejende på private hænder, men processen med genindførelse af ejendomsretten og jordreformen i landdistrikterne er endnu ikke tilendebragt.
(8)
Manglende klarhed med hensyn til ejendomsret er uvægerligt en hindring for handel med jord og konsolidering af landbrugsejendom. Opsplittede jordarealer medvirker desuden til at forringe konkurrenceevnen og gør landbrugsbedrifterne mindre markedsorienterede. I den sammenhæng viser data fra Eurostat, at selv om der sker en gradvis konsolidering af jordarealer, og det gennemsnitlige udnyttede landbrugsareal pr. bedrift i Letland steg fra 10 ha til 16 ha mellem 2001 og 2007, er dette tal fortsat lavere end i andre EU-medlemsstater som f.eks. Danmark, Tyskland og Sverige, hvor det i gennemsnit var på henholdsvis 60 ha, 46 ha og 43 ha i 2007.
(9)
Den nylige verdensomspændende finansielle og økonomiske krise havde også negative virkninger for Letlands økonomi. Den manglende efterspørgsel, der efterfulgtes af et kraftigt fald i priserne på landbrugsprodukter, på et tidspunkt, hvor råvarepriserne stadig lå på det høje 2008-niveau, forværrede yderligere de lettiske landbrugeres situation, som i forvejen var ufordelagtig, sammenlignet med landbrugerne i EU-15.
(10)
Det kan på denne baggrund forventes, hvilket de lettiske myndigheder også gør, at ophævelsen af restriktionerne den 1. maj 2011 vil lægge pres på jordpriserne i Letland. Følgelig er der risiko for alvorlig uro på det lettiske marked for landbrugsjord ved udløbet af overgangsperioden.
(11)
Der bør derfor indrømmes en forlængelse af overgangsperioden med tre år, jf. bilag VIII, kapitel 3, til tiltrædelsesakten fra 2003.
(12)
For at kunne forberede markedet fuldt ud på liberaliseringen er det fortsat yderst vigtigt, selv under ugunstige økonomiske forhold, at sørge for bl.a. bedre kredit- og forsikringsfaciliteter for landbrugerne samt at gennemføre strukturreformen af landbruget i overgangsperioden som allerede fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008.
(13)
Da et åbent indre marked altid har været kernen i Europas velstand, forventes øget tilgang af udenlandsk kapital at medføre potentielle fordele, også for landbrugsmarkedet i Letland. Som fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008 kan udenlandske investeringer i landbrugssektoren desuden have væsentlige langsigtede virkninger for tilførsel af kapital og knowhow, for den måde, hvorpå markedet for jord fungerer, og for landbrugets produktivitet. Den gradvise lempelse af restriktionerne for udenlandsk ejerskab i løbet af overgangsperioden vil også kunne bidrage til at forberede markedet på fuld liberalisering.
(14)
Af hensyn til retssikkerheden og for at undgå et juridisk tomrum i Letlands nationale retssystem efter udløbet af den nuværende overgangsperiode bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Letland, jf. bilag VIII, kapitel 3, til tiltrædelsesakten fra 2003, forlænges indtil den 30. april 2014.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 7.)
a lettországi mezőgazdasági földterületek szerzésére vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/226/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak VIII. melléklete 3. fejezetére,
tekintettel a Lettország által beterjesztett kérelemre,
mivel:
(1)
A 2003-as csatlakozási okmány úgy rendelkezik, hogy Lettország az ott rögzített feltételek szerint a csatlakozást követő, 2011. április 30-án lejáró hétéves időszakra fenntarthatja a más uniós tagállamból származó, Lettországban nem letelepedett, nem bejegyzett, fiókteleppel vagy ügynökséggel ott nem rendelkező természetes személyek és jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó tilalmat. Ez az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63-66. cikke által biztosított szabad tőkemozgás alóli átmeneti kivételt jelent. Ez az átmeneti időszak kizárólag egyszer, legfeljebb hároméves időtartamra hosszabbítható meg.
(2)
2010. december 6-án Lettország kérelmezte a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó átmeneti időszak három évvel történő meghosszabbítását.
(3)
Ezen átmeneti időszakra főleg azért volt szükség, hogy az egységes piac bevezetésének és a közös agrárpolitikára való áttérésnek a kezdetén megőrizzék a mezőgazdasági tevékenységek társadalmi-gazdasági feltételeit Lettországban. Az intézkedések célja különösen az volt, hogy a föld ára és a jövedelmek tekintetében Belgiummal, Dániával, Németországgal, Írországgal, Görögországgal, Spanyolországgal, Franciaországgal, Olaszországgal, Luxemburggal, Hollandiával, Ausztriával, Portugáliával, Finnországgal, Svédországgal és az Egyesült Királysággal (a továbbiakban: EU-15) összehasonlítva kezdetben meglévő, hatalmas különbségek miatt a mezőgazdasági földterület megszerzésének liberalizálása által az agrárágazatra gyakorolt átmeneti hatással kapcsolatos aggályokat eloszlassa. Az átmeneti időszak célja volt továbbá az is, hogy megkönnyítsék a privatizációs folyamatot és a gazdálkodók mezőgazdasági termőfölddel való kárpótlását. A Bizottság a 2003. évi csatlakozási szerződésben a mezőgazdasági földingatlanok szerzésére megállapított átmeneti rendelkezések felülvizsgálatáról szóló, 2008. július 16-i jelentésében (1) (a továbbiakban: a 2008. évi félidős felülvizsgálat) már hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a fent említett mezőgazdasági reform az előirányzott átmeneti időszak végére befejeződjön.
(4)
Az Eurostat rendelkezésére álló adatok szerint a lettországi mezőgazdasági földárak alacsonyabbak az uniós mezőgazdasági földáraknál. A mezőgazdasági földek eladási árának teljes konvergenciája soha nem volt elvárt, sem az átmeneti időszak megszüntetésének szükséges előfeltétele Mindazonáltal a Lettország és az EU-15 közötti jelentős földárkülönbségek mégis olyan nagyok, hogy akadályozhatják az árkonvergencia felé való zökkenőmentes előrehaladást.
(5)
Hasonlóan a mezőgazdasági földterületek árához, az Eurostat adataiból az is kiderül, hogy a vásárlóerő-paritáson számított, egy főre jutó GDP tekintetében még mindig fennáll a Lettország és az EU-15 közötti szakadék. Tehát a lettországi földárak magasak a lettországi lakosok számára a vásárlóerejükhöz képest.
(6)
A lett mezőgazdasági ágazat versenyképessége az EU-15 mezőgazdasági ágazatához képest továbbra is alacsonyabb, és a problémát súlyosbítja az, hogy nehéz hozzáférni a pénzügyi forrásokhoz, valamint hogy magasak a mezőgazdasági földterület megszerzésére felhasznált kereskedelmi hitelekre alkalmazott kamatok (a lett hatóságok által biztosított adatok szerint 2009-ben évi 15 % volt).
(7)
Ezenfelül, a lett hatóságok által a lettországi állami földnyilvántartás alapján benyújtott, 2010. január 1-jei adatok szerint a mezőgazdasági földterület az ország teljes területének 37,7 %-át teszi ki, az erdős területek pedig 45,8 %-át fedik. 2007-ben a mezőgazdasági területek 62 %-a mezőgazdasági termelők tulajdonában volt, 26,6 %-át pedig bérelték. Jóllehet a lettországi mezőgazdasági területek túlnyomórészt magánkézben vannak, a tulajdonjogok kárpótlási folyamata és a vidéki területek földreformja még mindig nem fejeződött be.
(8)
A tulajdonjogok tisztázottságának hiánya óhatatlanul akadályozza a földügyleteket és a mezőgazdasági vagyon konszolidációját. A földterületek szétaprózottsága viszont az alacsony versenyképességhez járul hozzá, és kevésbé piacorientált gazdaságok kialakulásához vezet. Ebben az összefüggésben az Eurostat adataiból kiderül, hogy bár folyamatban van a földterületek fokozatos konszolidációja, és a mezőgazdasági üzemenkénti átlagos művelt terület Lettországban 10 hektárról 16 hektárra nőtt gazdaságonként 2001 és 2007 között, ez utóbbi még mindig alacsonyabb, mint más tagállamokban, például Dániában, Németországban és Svédországban, ahol ez az átlag 2007-ben 60 hektár, 46 hektár, illetve 43 hektár volt.
(9)
A mostani globális pénzügyi és gazdasági válság is negatív hatással volt Lettország gazdaságára. A kereslet hiányát a mezőgazdasági termékek árának erős csökkenése követte, egy olyan időpontban, amikor a nyersanyagok ára a 2008. évi magas szinten maradt, ez pedig tovább súlyosbította a lettországi gazdálkodók már így is hátrányos helyzetét az EU-15 gazdálkodóihoz képest.
(10)
Mindezt szem előtt tartva (a lett hatóságok szerint is) feltételezhető, hogy a korlátozás 2011. május 1-jével történő feloldása nyomást gyakorolna a lettországi földárakra. Ezért az átmeneti időszak lejártával a lett mezőgazdasági földterületek piacán súlyos zavarok kialakulása fenyeget.
(11)
Biztosítani kell ezért a 2003. évi csatlakozási okmány VIII. melléklete 3. fejezetében említett átmeneti időszak hároméves meghosszabbítását.
(12)
Annak érdekében, hogy a piac teljes mértékben felkészüljön a liberalizációra, továbbra is rendkívül fontos - még kedvezőtlen gazdasági körülmények között is -, hogy elősegítsék olyan tényezők javulását, mint a gazdálkodók hitel- és biztosítási lehetőségei, és az átmeneti időszak során befejeződjön a mezőgazdasági szerkezeti reform, amint azt a 2008. évi félidős értékelés is hangsúlyozta.
(13)
Mivel a nyitott egységes piac mindig az európai prosperitás középpontjában volt, a külföldi tőke fokozott beáramlása potenciális előnyökkel járna a lettországi mezőgazdasági piac számára is. A 2008. évi félidős értékelésben kiemeltek szerint a külföldiek mezőgazdasági befektetései hosszú távon jelentős hatással lehetnek a tőke és a know-how biztosítására, a földpiacok működésére és a mezőgazdasági termelékenységre. A külföldi tulajdonlás korlátozásának fokozatos lazítása az átmeneti időszakban szintén hozzájárulna a piac teljes liberalizációra való felkészítéséhez.
(14)
A jogbiztonság céljából és annak elkerülése érdekében, hogy a jelenlegi átmeneti időszak lejárta után Lettország nemzeti jogrendszerében joghézag alakuljon ki, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján kell hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Lettországban a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó, a 2003. évi csatlakozási okmány VIII. mellékletének 3. fejezetében említett átmeneti időszakot 2014. április 30-ig meg kell hosszabbítani.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 7-én.