KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 20. april 2011
om formodet støtte til Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) ydet af Den Franske Republik
(meddelt under nummer K(2011) 2585)
(Kun den franske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/676/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Gennem diverse artikler i pressen i foråret 2009 fik Kommissionen kendskab til, at virksomheden Trèves skulle have nydt godt af en investering på 55 mio. EUR fra moderniseringsfonden for leverandører til bilindustrien, Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (herefter »FMEA«). Ved brev af 5. maj 2009, 11. juni 2009, 10. juli 2009 og 4. november 2009 anmodede Kommissionen de franske myndigheder om oplysninger herom. De pågældende myndigheder svarede pr. brev (eller e-mail) af 5. juni 2009, 23. juni 2009, 18. august 2009, 18. november 2009 og 23. december 2009.
(2)
Endvidere blev der afholdt et møde på foranledning af de franske myndigheder hos Kommissionen den 8. januar 2010. Efter dette møde sendte de franske myndigheder en række supplerende oplysninger pr. e-mail den 15. januar 2010.
(3)
Ved brev af 29. januar 2010 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for FMEA's investering og en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer (herefter »omlægningsplan«), som den franske stat tilbød Trèves. Frankrig fremsendte den 25. marts 2010 sine bemærkninger om indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure.
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger om de omhandlede foranstaltninger.
(5)
Kommissionen modtog en række bemærkninger herom fra følgende interesserede parter: Den Italienske Republik, virksomheden Trèves, PSA Peugeot Citroën-koncernen, Renault-koncernen, en konkurrent til Trèves, som ønsker at være anonym, samt FMEA (3). Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig, som fik mulighed for at kommentere dem ved brev af 5.oktober 2010. Ligeledes blev der holdt et møde med de franske myndigheder den 18. november 2010. Endelig er der videresendt supplerende oplysninger til Kommissionen pr. e-mail af 21. december 2010 og 22. februar 2011.
II. BESKRIVELSE AF DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER
(6)
Inden beskrivelsen af de undersøgte foranstaltninger præsenteres den strategiske investeringsfond, Fonds Stratégique d'Investissement (herefter »FSI«), FMEA, CDC Entreprises, som er forvaltningsselskab for FMEA (punkt II.1), samt virksomheden Trèves og de omhandlede foranstaltninger (punkt II.2 nedenfor). Endelig redegøres for begrundelserne for at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende FMEA's investering og planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer (punkt II.3 nedenfor).
II.1. FSI, FMEA og CDC Entreprises
(7)
På grund af krisen, der begyndte i 2008, oprettede Frankrig den strategiske investeringsfond (herefter »FSI«) for at understøtte sin økonomi. Kort efter stiftede FSI sammen med PSA Peugeot Citroën-koncernen (herefter »PSA«) og Renault-koncernen (herefter »Renault«) FMEA. Hvor FSI har til formål at investere i alle slags virksomheder uanset økonomisk sektor, investerer FMEA kun i leverandører til bilindustrien.
(8)
Den strategiske investeringsfond FSI er en fond på 20 mia. EUR, som den franske regering oprettede i december 2008 til dækning af behovet for egenkapital i virksomheder, som man anser for at være katalysatorer for vækst og konkurrenceevne i den franske økonomi. Ifølge ledelsen i FSI investerer fonden kun i virksomheder, der kan fremvise gode perspektiver for vækst og konkurrenceevne i fransk økonomi.
(9)
FSI ejes med 49 % af den franske regering og 51 % af Caisse des Dépôts et Consignation (herefter »CDC«). CDC udgør sammen med sine datterselskaber (4) en offentlig virksomhed, der skal tjene den almene interesse og den økonomiske udvikling i Frankrig, og dens ledelse udpeges ved dekret.
(10)
Formand for FSI's bestyrelse er CDC's generaldirektør, og ud over formanden består bestyrelsen af seks bestyrelsesmedlemmer, hvoraf en repræsenterer CDC, to repræsenterer staten (generaldirektøren for APE (som forvalter statens aktieandele i virksomheder) og generaldirektøren for DGE (generaldirektoratet for erhvervslivet) og tre repræsenterer virksomhedernes interesser (direktørerne i virksomhederne SCOR, Essilor og Artémis).
(11)
FMEA er et investeringsselskab, der har til formål at støtte fremvæksten af konkurrencedygtige leverandører til bilindustrien, som kan tilbyde deres kunder en forsknings- og udviklingskapacitet og en styrket international opfølgning. Det foretager investeringer for maksimalt 60 mio. EUR, udelukkende til gavn for sine egne investorer og enten alene eller sammen med andre private investorer eller investeringsselskaber.
(12)
Oprettelsen af FMEA (25. marts 2009) skete som led i planen om at støtte bilbranchen, som Frankrigs præsident bekendtgjorde den 4. december 2008. Selskabet har fået 600 mio. EUR fra FSI (200 mio. EUR), PSA (200 mio. EUR) og Renault (200 mio. EUR).
(13)
Forvaltningen af FMEA varetages af CDC Entreprises, som er et datterselskab af CDC. Investeringsbeslutningerne træffes således af CDC Entreprises.
(14)
FMEA har et udvælgelsesudvalg og et investeringsudvalg, der skal udarbejde prospekter, før investeringen realiseres af forvaltningsselskabet CDC Entreprises. Alle tre investorer - PSA, Renault og FSI - er ligeligt repræsenteret i disse udvalg.
(15)
Ifølge FMEA's vedtægter skal udvælgelsesudvalget høres af forvaltningsselskabet om investeringsprojektets strategiske karakter. Udvalgets rådgivende udtalelser er ikke bindende for forvaltningsselskabet. De vedtages med to tredjedeles flertal.
(16)
Investeringsudvalget skal høres, før der foretages en investering eller investeringsafvikling, og om enhver afvigelse fra kriterierne og reglerne i investeringspolitikken. Når udvalget udtaler sig om et investeringsprojekt eller et forslag til investeringsafvikling, er det ligeledes en beslutning, som træffes med to tredjedeles flertal og ikke er bindende for forvaltningsselskabet. Hvis en af de tre investorer imidlertid stemmer imod, skal udtalelsen betragtes som en negativ udtalelse. I så fald sendes investeringsprojektet eller forslaget til investeringsafvikling tilbage til udvælgelsesudvalget.
(17)
CDC Entreprises er en betydningsfuld investor på markedet for privat egenkapital i Frankrig. Selskabet har pligt til at overholde samtlige regler udstukket af den franske finanstilsynsmyndighed, Autorité des Marchés Financiers, om kapitalforvaltning for tredjemand, især reglerne om uafhængighed i valget af investeringer og forebyggelse af interessekonflikter. CDC Entreprises forvalter bl.a. FSI's investeringer i unoterede små og mellemstore virksomheder og investeringer på vegne af CDC og andre investorer.
(18)
CDC Entreprises er et 100 % CDC-ejet datterselskab. Bestyrelsesformanden og generaldirektøren for CDC Entreprises udpeges af selskabets bestyrelse, hvis medlemmer er udpeget af CDC.
(19)
CDC Entreprises har indgået en bistands- og rådgivningsaftale med FSI, hvorefter et specifikt team fra FSI bistår CDC Entreprises med at forhåndsudvælge investeringsprojekter (feasibility-undersøgelser og risikovurderinger, granskning og hjælp til indførelse af bl.a. disse tiltag) og følge op på de realiserede investeringer.
(20)
På grund af den måde, som FMEA's udvalg er organiseret og fungerer på, er det alene CDC Entreprises, der har beføjelser til at tegne FMEA. Udvalgenes beslutninger er ikke bindende for forvaltningsselskabet (med undtagelse af fravigelserne fra investeringspolitikkens kriterier og regler og håndteringen af interessekonflikter, hvilket ikke er relevant i nærværende sag). De franske myndigheder har præciseret, at CDC Entreprises endnu aldrig har fundet det på sin plads at udtale sig om investeringer mod udvalgenes udtalelser.
(21)
Den første figur herunder viser de forbindelser, der er mellem den franske stat, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA og Renault.
Figur 1
Forbindelserne mellem den franske stat, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA og Renault
II.2 Virksomheden Trèves og de omhandlede foranstaltninger
(22)
Trèves er en virksomhed, der har specialiseret sig i at fremstille interiørdele til biler. Trèves beskæftigede ca. 6 500 personer før iværksættelsen af den igangværende omstruktureringsplan (omstruktureringsplanen vedrører 1 300 personer). Virksomheden er organiseret med fokus på tre aktiviteter, nemlig lyd (5), sæder og komponenter og tekstiler. Virksomheden havde ni fabrikker (to er i dag lukket) og har forretningsadresse i 14 lande (bl.a. Spanien, Det Forenede Kongerige, Portugal, Slovenien og Den Tjekkiske Republik). Den henter 40 % af omsætningen i Frankrig. De primære kunder er Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan og Toyota.
(23)
Kort før krisens udbrud i 2008 begyndte Trèves at høste udbyttet af sin første omstruktureringsplan, der blev lanceret i 2005 med henblik på at reducere arbejdsstyrken og rationalisere produktionskapaciteten. Da krisen kom, besluttede Trèves at ændre og udbygge sin omstruktureringsplan og udtrykte ønske om at forhandle med långiverne under en forligsprocedure (6).
(24)
Der blev således indgået en forligsprotokol den 25. maj 2009 mellem aktionæren i Trèves (eneaktionæren holdingselskabet »Severt«), selskaberne i Trèves-koncernen, långiverne (dvs. bankerne) og FMEA. Protokollen bygger på gennemførelsen af en omstruktureringsplan (denne plan er beskrevet i afsnit V.l.l.).
(25)
Finansieringen af omstruktureringsplanen blev vurderet til [110-140] (7) mio. EUR. På det grundlag påtog de forskellige parter sig de forpligtelser, der er beskrevet i protokollen af 25. maj 2009.
(26)
Fabrikanterne Peugeot og Renault forpligtede sig til at indskyde 33,3 mio. EUR i forbindelse med finansieringen […].
(27)
Trèves-koncernen forpligtede sig til at gøre sit bedste for i løbet af 2009 at generere en sum svarende til [5-20] af likviditetsbehovet, nemlig [5-30] mio. EUR.
(28)
Bankerne ydede et nyt banklån på [10-30] mio. EUR. Endvidere bevilgede bankerne et konsolideringslån på [30-60] mio. EUR til dækning af de eksisterende kortsigtede lån ([0-20] mio. EUR) og mellemlangsigtede lån ([30-40] mio. EUR). Det nye lån og konsolideringslånet skal være fuldstændig betalt ud inden […] 2014.
(29)
FMEA har bidraget til virksomheden med 55 mio. EUR. Af denne sum blev [40-50] mio. EUR tilført i form af konvertible obligationer med variabel paritet (såkaldte »ORAPA« - obligations remboursables en action à parité ajustable), som giver en kuponrente på [ 8] %. Parallelt hermed blev der indskudt [5-15] mio. EUR ved forhøjelse af kapitalen (tegning af nye stamaktier), hvilket gav FMEA en andel af egenkapitalen i Trèves på [ 50] %.
(30)
De offentlige kreditorer godkendte en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR […]. Denne plan består i en omlægning af Trèves's betaling af skatterestancer og sociale restancer samt bøder og morarenter.
II.3 Begrundelse for indledningen af den formelle procedure
(31)
Finansieringen af omstruktureringsplanen for Trèves bygger på indskud af ny kapital for i alt [100-200] mio. EUR (dertil kommer konsolideringslånet). Af denne sum har FMEA indskudt 55 mio. EUR. Dertil kommer planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR. I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure udtrykker Kommissionen tvivl om, hvorvidt de to sidstnævnte foranstaltninger kan betegnes som statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(32)
For så vidt angår FMEA's investering, anfører Kommissionen, at flere elementer peger i retning af, at investeringen stammer fra staten. Ved første øjekast forekommer investeringen at være foretaget for statslige midler og kunne tilskrives staten (8). Kommissionens tvivl hidrører navnlig fra iagttagelsen af, hvordan FSI, FMEA og CDC Entreprises fungerer som beskrevet ovenfor.
(33)
Dernæst angiver Kommissionen sin tvivl om, hvorvidt den pågældende investering overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Især kunne Kommissionen i betragtning af bilindustriens situation og virksomhedens finansielle vanskeligheder (9) ikke med sikkerhed fastslå, at omstruktureringsplanens hypoteser for det første var troværdige, realistiske og forsigtige, for det andet at værdiansættelsen af Trèves før investeringen var konservativ, og for det tredje at udsigten til en intern rente (herefter »TRI«) på [ 12 %] (10) skulle betragtes som tilstrækkelig i lyset af den risiko, som FMEA løb ved sin investering.
(34)
Med hensyn til planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer overvejer Kommissionen, om den franske stats fremgangsmåde kan sammenlignes med en privat kreditor, der er underlagt de samme betingelser, og som forsøger at inddrive de beløb, vedkommende har til gode. Kommissionen var ikke i besiddelse af alle de elementer, den skulle bruge for at konkludere, at de offentlige kreditorer i medfør af forligsprotokollen af 25. maj 2009 var i en situation, der var mindst lige så gunstig som Trèves's private kreditorer (dvs. bankerne), som ligeledes havde givet tilsagn om at omlægge deres fordringer ved at yde et konsolideringslån. Kommissionen udtrykker således tvivl om, hvorvidt planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer overholder princippet om den private investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår.
(35)
Endelig angiver Kommissionen i sin undersøgelsesbeslutning, at hvis de to ovennævnte foranstaltninger skulle betegnes som statsstøtte, kunne deres forenelighed undersøges på baggrund af Kommissionens retningslinjer for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (11) (herunder »retningslinjerne«). Kommissionen hævder dog, at den på dette stadium ikke med sikkerhed kan fastslå, at alle betingelser, der kræves i de pågældende retningslinjer, er opfyldt.
III. BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE PARTER
(36)
Ved brev af 2. juli 2010 sendte Trèves-koncernen sine bemærkninger til Kommissionen. Ifølge Trèves falder de nærmere bestemmelser og betingelser for FMEA's investering i Trèves-koncernen og gennemførelsen af planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer ikke ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(37)
For det første gør Trèves-koncernen gældende, at tesen om, at støtten kan tilskrives staten, er ugrundet, fordi Trèves-koncernen via FMEA har valgt at forpligte sig over for to bilfabrikanter af international størrelse, som tegner sig for [ 50] % af Trèves's omsætning. Desuden anfægter Trèves-koncernen Kommissionens analyse, ifølge hvilken selskabet har måttet ty til statslige midler, idet Trèves hævder, at FMEA's midler hidrører fra private aktører, og at det forhold, at der var andre private aktører, der investerede i selskabet (dvs. bankerne), beviser, at dette selv var i stand til at finde finansiering på markedet.
(38)
For det andet afviser Trèves-koncernen kategorisk Kommissionens analyse af selskabet Trèves's økonomiske situation i perioden 2005-2008. Ifølge Trèves blander Kommissionen den generelle krise i bilindustrien i 2008 sammen med situationen i selskabet, der oplevede ubrudt og stor vækst i sin omsætning fra 1999 ([500-700] mio. EUR) til 2004 ([900-1 100] mio. EUR). Denne vækst blev hæmmet af krisen, som ramte bilbranchen i anden halvdel af 2008. Omstruktureringsplanerne for 2005 og 2009 havde ikke til formål at afhjælpe likviditetsproblemer, men gik ud på at rationalisere selskabets produktionskapacitet for at give virksomheden et nyt afsæt under de vanskelige konjunkturer og ikke for at sikre dens overlevelse, hvilket bevises af fremgangen i Trèves's EBITDA (12) fra 2005 til 2007 og genopretningen af resultaterne allerede i 2009.
(39)
I øvrigt bestrider Trèves-koncernen den betydning, som Kommissionen tillægger den franske industriministers erklæringer om, at Trèves ville være gået konkurs, hvis ikke staten var trådt til. En sådan subjektiv politisk erklæring, der fremsættes i en for samfundet anspændt situation, er ikke relevant for en vurdering af en virksomheds reelle økonomiske og finansielle situation.
(40)
Derfor skulle FMEA's investering i selskabet Trèves være ubestrideligt fornuftig, både i finansiel og erhvervsmæssig henseende. Selskabet minder om, at FMEA ikke var den eneste investor, men at flere andre potentielle investorer meldte sig, og at flere private partnere investerede parallelt med FMEA. I modsætning til, hvad Kommissionen synes at formode, er der ingen modsætning mellem den finansielle logik og den erhvervsmæssige logik i FMEA's investering. Ifølge Trèves-koncernen er det almindelig praksis i bilindustrien, at en bilfabrikant ejer andele i en af sine leverandører med det formål at styrke de erhvervsmæssige bånd og få et finansielt udbytte af den pågældende leverandørs vækst.
(41)
For det tredje står Trèves-koncernen fast på princippet om en fornuftig investors handlemåde under markedsøkonomiske vilkår. Faktisk er investeringsbetingelserne ikke blot meget strenge, men også fordelagtige for FMEA. I øvrigt havde selskabet Trèves i 2008-2009 en række væsentlige trumfer på hånden, der kunne sikre en hurtig tilbagevenden til rentabilitet (etablering og vækst i vækstlande, diversificering af fabrikantkundeporteføljen og markant orientering mod forskning og udvikling). Med disse trumfer in mente blev planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer for Trèves udarbejdet på baggrund af forsigtige og fornuftige prognoser efter en tilbundsgående revision af virksomhedens situation. Sluttelig viser selskabet Trèves's gode resultater i 2009-2010, at investeringen var fornuftig.
(42)
Endelig mener Trèves-koncernen, at hvis FMEA's investering faldt ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, ville denne støtte være forenelig med retningslinjerne, fordi selskabets overlevelse på lang sigt er sikret, og fordi omstruktureringen af Trèves ikke medfører konkurrenceforvridning og er ledsaget af kompenserende foranstaltninger, der allerede delvis er iværksat ([…], produktionskapaciteten er indskrænket, arbejdsstyrken er reduceret, og den del af finansieringen af omstruktureringen af Trèves, som formodes at stamme fra staten, er fortsat begrænset til den mindst mulige andel af omstruktureringsomkostningerne).
(43)
Med hensyn til planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer mener Trèves-koncernen først og fremmest, at den overholder princippet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold. Dernæst, at Kommissionen ikke kan forudsætte, at det i praksis udelukker muligheden for en fornuftig omlægningsplan fra de finansielle myndigheders side, hvis Kommissionen skulle fastslå, at der var tale om støtte. Omlægningsplanen indeholder nemlig bestemmelser om bøder og morarenter, en højere rente end den lovbestemte rente, som en privat kreditor kan kræve, panterettigheder i fast ejendom […], foruden at de offentlige myndigheder trådte til samtidig med private kreditorer.
(44)
Ved brev af 22. juni 2010 sendte FMEA sine bemærkninger til Kommissionen. FMEA afviser betegnelsen af sin investering i selskabet Trèves som statsstøtte på grund af den selvbestemmelse, som fonden har, primært til at vælge sine investeringer og dernæst i måden at nå sine mål på.
(45)
FMEA holder fast i, at den er helt uafhængig i sit valg af investeringer. Denne selvbestemmelse hidrører ikke blot fra dens vedtægter, men også forvaltningen af den. FMEA har som investeringsselskab et forvaltningsselskab, der selv er underlagt regler for kapitalforvaltning for tredjemand. Forvaltningsselskabets vedtægtsbestemte uafhængighed i valget af investeringer, idet det handler i investorernes formueinteresse, bidrager til at sikre FMEA's selvbestemmelse i investeringsbeslutninger. Med hensyn til FMEA's to rådgivende udvalg, udvælgelsesudvalget og investeringsudvalget, kan deres udtalelser kun besluttes med en af de to fabrikanters godkendelse. Hidtil er forvaltningsselskabet CDC Entreprises aldrig afveget fra udvalgenes udtalelser. Derfor har de private investorer Renault og Peugeot den største indflydelse på udvælgelsen og definitionen af investeringsprojekterne.
(46)
I øvrigt illustrerer FMEA's investering i selskabet Trèves FMEA's investeringspolitik, som begunstiger virksomheder med stor innovationskapacitet og stort vækst- og rentabilitetspotentiale blandt leverandørerne til bilindustrien. Og selskabet Trèves er en førende europæisk leverandør, som i øvrigt […] var interessant for andre private investeringsfonde. Den klare forbedring af selskabets resultat allerede i 2010 beviser, at Trèves's omstruktureringsplan var realistisk og relevant. Selskabets forbigående vanskeligheder som følge af den økonomiske og finansielle krise gjorde det ligeledes muligt for FMEA at forhandle en investering på plads på meget beskyttende vilkår.
(47)
FMEA mener derfor, at dens investering ikke kan betegnes som statsstøtte.
(48)
Ved brev af 6. juli 2010 sendte Renault sine bemærkninger til Kommissionen. Renault bestrider først og fremmest Kommissionens påstande om, at dens investormedlemskab af FMEA skulle være knyttet til det lån, som staten ydede selskabet i april 2009. Renault minder om, at det ved stiftelsen af fonden den 20. januar 2009 (13) ikke var i besiddelse af oplysninger om et eventuelt fremtidigt lån, som staten ville yde fabrikanterne. Formålet med lånet, som Renault fik i april 2009, var at finansiere virksomhedens generelle likviditetsbehov, fordi finansmarkederne frøs til i fjerde kvartal af 2008 og første kvartal af 2009.
(49)
I øvrigt var Renaults optagelse i FMEA begrundet i både økonomi, erhvervsmæssige hensyn og finansielle forhold. Det er nemlig strategisk og finansielt nødvendigt for Renault at konsolidere sine forsyninger på langt sigt ved at støtte sig til sunde og konkurrencedygtige leverandører og samtidig forvente et afkast af sine finansielle investeringer. FMEA tillader således Renault at investere i virksomheder, der er uundværlige for branchen som selskabet Trèves, der fortsat er en væsentlig leverandør til den europæiske bilindustri. Derfor følger FMEA i sine investeringer samme taktik som Renault, der er en fornuftig investor, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår.
(50)
Endelig deler selskabet Renault uforbeholdent de synspunkter, som FMEA fremsætter i sit svar på Kommissionens beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure, vedrørende sin rolle i forvaltningen af FMEA, dennes funktionsmåde og selvbestemmelse og dens forvaltningsselskabs selvbestemmelse i forhold til de offentlige myndigheder.
(51)
Ved brev af 6. juli 2010 sendte PSA sine bemærkninger til Kommissionen. Ifølge PSA er FMEA's investering i selskabet Trèves ikke kun rentabel, men modsvarer også dens økonomiske og strategiske interesser.
(52)
PSA's medlemskab af FMEA skyldes, at bilfabrikanten og fonden begge ønsker at investere i strategiske virksomheder med stor innovationskapacitet, som er i stand til at sikre forsyningssikkerheden og konsolidere leverandørerne til bilindustrien på optimal vis. I øvrigt mener PSA, at FMEA's investering opfylder dens krav til rentabilitet set ud fra risikoen.
(53)
Endelig fastholder PSA, at beslutningen om at gå med i FMEA ikke var betinget af indgåelsen af en låneaftale om 3 mia. EUR mellem den franske stat og bilfabrikanten i marts 2009 eller omvendt.
(54)
Ved brev af 23. juni 2010 sendte en konkurrent til Trèves, som ønsker at være anonym, sine bemærkninger til Kommissionen. Konkurrenten er enig i Kommissionens analyser, der er beskrevet i undersøgelsesbeslutningen af 29. januar 2010. Den mener da også, at selskabet Trèves havde økonomiske vanskeligheder inden starten på den økonomiske krise og dermed ikke kan nyde godt af midlertidige EU-foranstaltninger. I øvrigt skal den statsstøtte, som Trèves eventuelt kunne få uanset sin økonomiske situation, være ledsaget af omfattende kompenserende foranstaltninger på grund af de meget mærkbare negative virkninger for konkurrencen. Så at give statsstøtte med det ene formål at holde en virksomhed kunstigt i live i en sektor med strukturel overkapacitet på langt sigt er ikke berettiget. Konkurrenten mener, at selskabet Trèves burde være forpligtet til at begrænse sin tilstedeværelse på markederne ved at sælge sine datterselskaber eller reducere sine aktiviteter drastisk og bidrage mere med egne midler til sin omstrukturering.
(55)
Ved brev af 15. juni 2010 sendte det italienske ministerium for økonomisk udvikling sine bemærkninger til Kommissionen. Det erklærer sig enigt i Kommissionens »argumenter« (14) på to grundlæggende punkter, nemlig at FMEA's investering uden tvivl udgør statsstøtte på grund af den afgørende tilstedeværelse af offentlige midler, og at denne type støtte er beregnet til at understøtte virksomheder, der indtil andet kvartal af 2008 havde vanskeligheder ifølge retningslinjerne.
IV. FRANKRIGS BEMÆRKNINGER
(56)
Ved brev af 25. marts 2010 sendte de franske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, som blev besluttet den 29. januar 2010.
(57)
Ifølge de franske myndigheder falder de nærmere bestemmelser og betingelser for FMEA's investering i selskabet Trèves ikke ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, idet investeringen ikke er foretaget for statens midler, men for midler, der hovedsagelig er private og ikke kan tilskrives staten. Hvis FMEA's midler alligevel kunne betragtes som statslige midler, eller investeringsbeslutningen kunne tilskrives staten, mener de franske myndigheder, at denne investering har alle de karakteristika, der gælder for en fornuftig investering under markedsøkonomiske vilkår. I øvrigt mener de ligeledes, at omlægningen af skatterestancer og sociale restancer, som de offentlige kreditorer har indrømmet selskabet, opfylder kriterierne for en privat kreditor, der forsøger at inddrive de beløb, han har til gode.
(58)
De franske myndigheder hævder, at FMEA's investering på ingen måde har at gøre med overførsel af statslige midler i henhold til retspraksis i sagen »Stardust Marine« (15). FMEA's midler er, for så vidt angår bilfabrikanterne PSA og Renault (2/3), rent private midler og, for så vidt angår FSI's andel (1/3), midler, som ikke er underlagt statens faste kontrol, om end de oprindelig er offentlige. FSI, der bygger på samme model som et privat investeringsselskab, er stiftet i form af et aktieselskab i konkurrence med andre private investeringsselskaber. FSI foretager langsigtede investeringer med rentabilitet for øje.
(59)
I øvrigt hører FMEA's forvaltningsselskab CDC Entreprises i kraft af sine vedtægter og sin funktionsmåde ikke ind under de offentlige myndigheder. Ifølge sine vedtægter er selskabet juridisk uafhængigt af CDC og investerer udelukkende til gavn for sine investorer i konkurrence eller sammen med private investorer. CDC Entreprises er således en fuldstændig uafhængig forvalter af FMEA's midler. Med hensyn til investeringen i Trèves har den fulgt anbefalingerne fra FMEA's udvælgelsesudvalg og investeringsudvalg uden nogen indblanding fra staten. Derfor konkluderer de franske myndigheder dels, at de investerede midler ikke er statslige, idet de ikke konstant er underlagt offentlig kontrol og dermed til rådighed for nationale myndigheder, dels at beslutningen om at investere ikke kan tilskrives staten, idet CDC Entreprises udelukkende handler i FMEA's investorers interesse og i fuld uafhængighed.
(60)
For så vidt angår FMEA's investerings overholdelse af princippet om en fornuftig investors handlemåde under markedsøkonomiske vilkår, minder de franske myndigheder om, at FMEA's investeringspolitik begunstiger rentable projekter, der er strategiske for bilindustrien og har et stærkt vækstpotentiale og stor innovationskapacitet. I Trèves's tilfælde er investeringen foretaget på basis af en realistisk og stram forretningsplan, der er kontrolleret af flere private analytikere. Og FMEA erhvervede kapitalandele i Trèves's egenkapital og tegnede ORAPA samtidig med andre private investorer og på de samme vilkår (investeringer på lige fod). Ifølge de franske myndigheder er disse elementer tilstrækkelige til at fastslå investeringens overensstemmelse med praksis for markedet.
(61)
Hvad angår anvendelsen af kriteriet om en privat kreditors adfærd under markedsøkonomiske forhold, vurderer de franske myndigheder, at planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer, der blev indrømmet Trèves, er tro mod tanken bag anvendelsen af dette kriterium, nemlig at den offentlige kreditor i lighed med den private skal forsøge at inddrive de beløb, de har til gode hos en debitor i finansielle vanskeligheder. De franske myndigheder præciserer først og fremmest, at Trèves-koncernen hverken har fået eftergivet skatterestancer eller sociale restancer. De mener, at de to grundlæggende elementer, det gør det muligt at vurdere kriteriet om den private kreditor, nemlig forekomsten af bøder og morarenter og den anvendte rente, er opfyldt i det foreliggende tilfælde. Faktisk rummer omlægningsplanen morarenter og bøder, der er fastsat forud for tilsagnet om planen, og de indgår i beregningen af de månedlige beløb, som Trèves skal betale. Dette er i øvrigt i overensstemmelse med artikel 1153 i den franske civillov (code civil), hvorefter forsinkelse af betaling af et skyldigt beløb til en privat kreditor i mangel af kontraktvilkår straffes med morarenter til den lovbestemte rente. Denne rente var 3,79 % i 2009, hvor omlægningsplanen blev fastlagt, mens den årlige rente over hele omlægningsplanens varighed er ca. [5-10] %. Subsidiært minder de franske myndigheder om, at også de banker, der ydede lån til Trèves-koncernen, tilbød en omlægning af deres egne passiver i form af et konsolideringslån - samtidig med planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer. Trèves's private kreditorer har således også givet betalingslettelser for at sikre tilbagebetalingen af deres fordringer.
(62)
De franske myndigheder konstaterer for det første, at hovedparten af de fremsendte bemærkninger bekræfter, at FMEA's investering i selskabet Trèves ikke kan betegnes som statsstøtte. Derfor vil de franske myndigheder ikke kommentere disse bemærkninger yderligere.
(63)
Derimod ønsker de franske myndigheder, for så vidt angår bemærkningerne fra de italienske myndigheder og det anonyme selskab, der præsenterer sig som en konkurrent til Trèves, at sende Kommissionen følgende bemærkninger:
(64)
De franske myndigheder konstaterer, at de italienske myndigheder nøjes med at hævde, at FMEA's investering i selskabet Trèves bør betegnes som statsstøtte på grund af den »afgørende rolle«, som de offentlige midler spiller heri. De påviser eller begrunder ikke på nogen måde deres påstand.
(65)
De franske myndigheder mener desuden, at det konkurrerende selskab ligeledes formoder uden at påvise det, at der er tale om statsstøtte, som ville være uforenelig med retningslinjerne og med den midlertidige ramme, som Kommissionen vedtog i december 2008 i forbindelse med den økonomiske krise og finanskrisen. De elementer, som dette selskab støtter sig til, er enten unøjagtige eller taget ud af deres sammenhæng og dermed genstand for en fejlagtig eller delvis fortolkning.
V. VURDERING AF DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER
(66)
Når Kommissionen undersøger en national foranstaltning, skal den først undersøge, om foranstaltningen kan betegnes som statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. Når det er fastslået, kan Kommissionen vurdere, i hvilket omfang foranstaltningen kan betragtes som forenelig med det indre marked på grundlag af de undtagelser fra princippet om forbud mod statsstøtte, som er tilladt ifølge TEUF. Hvis den undersøgte foranstaltning ikke udgør statsstøtte, er der ikke anledning til at undersøge dens forenelighed.
V.1. Vurdering af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1
(67)
Efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.
(68)
I denne bestemmelse nævnes de kriterier, ifølge hvilke en national foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. Som Domstolen minder om i sin dom af 15. juni 2006, er disse kriterier »en sådan foranstaltnings finansiering af staten eller ved hjælp af statsmidler, tilstedeværelsen af en fordel for en virksomhed, den nævnte foranstaltnings selektivitet samt foranstaltningens indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og den konkurrenceforvridning, der følger heraf« (16).
(69)
Disse kriterier er kumulative og skal således alle være opfyldt, for at en foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. Så snart Kommissionen fastslår, at et af kriterierne ikke er opfyldt, kan den derefter med sikkerhed fastslå, at den undersøgte foranstaltning ikke udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
V.1.1. FMEA's investering på 55 mio. EUR
(70)
Med hensyn til FMEA's investering i Trèves på 55 mio. EUR skal det først og fremmest verificeres, at kriteriet om fordel er opfyldt.
(71)
Ifølge fast retspraksis (17) udgør indskud af kapital i en virksomhed ikke statsstøtte, hvis dette indskud foretages under omstændigheder, som ville være acceptable for en privat investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår (»det markedsøkonomiske investorprincip«).
(72)
Hvis man i den forbindelse forestiller sig, at FMEA sælger sin andel i Trèves i løbet af 2012, er den interne rente (»TRI«), som FMEA beregner af sin investering, [ 12 %] pro anno. Denne rente udgør rentabiliteten før skat af hele FMEA's investering, dvs. dels det direkte kapitalindskud på [5-15] mio. EUR, dels de [40-50] mio. EUR, der blev tilført i form af konvertible obligationer (ORAPA).
(73)
Med henblik på at vurdere, om det markedsøkonomiske investorprincip er overholdt, skal Kommissionen tage stilling til følgende spørgsmål:
a.
Er den omstruktureringsplan for Trèves, som FMEA har investeret på grundlag af, troværdig og realistisk?
b.
Er Trèves-koncernen blevet værdiansat på en hensigtsmæssig måde, inden FMEA indskød sin kapital på [5-15] mio. EUR?
c.
Var de hypoteser i omstruktureringsplanen, der er lagt til grund for TRI, rimelige og realistiske på det tidspunkt, hvor FMEA foretog sin investering?
d.
Er en forventet TRI på [ 12 %] tilstrækkelig?
(74)
Kommissionen vil til svarene på spørgsmål b) og d) føje betragtninger over henholdsvis FMEA's investeringsstruktur og fordelingen af gevinsten.
(75)
Med svarene på disse spørgsmål kan Kommissionen fastslå, om FMEA har handlet på vilkår, der er sammenlignelige med dem, som en privat investor ville have krævet i forbindelse med en investering, som er risikobetonet som følge af dels bilindustriens situation på investeringstidspunktet, dels virksomhedens finansielle vanskeligheder.
(76)
Som allerede nævnt i betragtning 23) begyndte Trèves kort før den finansielle og økonomiske krises udbrud i 2008 at høste udbyttet af sin første omstruktureringsplan, der blev lanceret i 2005 med henblik på at reducere arbejdsstyrken og rationalisere produktionskapaciteten (18). Da krisen kom, besluttede Trèves at ændre og udbygge sin omstruktureringsplan.
(77)
Således gav Trèves allerede fra sommeren 2008 sin omstruktureringsplan en ny vinkel, og fra slutningen af december 2008, dvs. flere måneder før forligsprotokollen af 25. maj 2009, kunne følgende resultater allerede iagttages:
-
en kraftig nedbringelse af generalomkostningerne: De hertil anvendte tiltag gav en reduktion på [20-30] % af de samlede generalomkostninger til arbejdsstyrken i Trèves i løbet af sidste kvartal af 2008 i forhold til budgetoverslaget for 2008
-
en kraftig nedbringelse af lagrene: Lageromkostningerne faldt med [30-40] % i løbet af andet halvår af 2008 fra [20-80] mio. EUR i juni til [0-60] mio. EUR i december
-
kontrol med anlægsinvesteringer: Disse blev reduceret med [40-50] % i 2008 i forhold til budgetoverslaget for 2008
-
en indskrænkning af arbejdsstyrken: Arbejdsstyrken i koncernen i Frankrig blev skåret ned med [10-20] % i løbet af 2008 alene ([…] ansatte i Frankrig i december 2008 mod […] ansatte i januar 2008).
(78)
Primo 2009 udarbejdede Trèves en ny, mere formel version af sin omstruktureringsplan med hjælp fra det uafhængige rådgivningsfirma […]. Dette firma vurderede bl.a. den likviditet, der ansås for nødvendig for at finansiere planen ([110-140] mio. EUR jf. betragtning 25 ff.).
(79)
For det første skal det understreges, at prognoserne for den fremtidige omsætning, der fremgik af omstruktureringsplanen, forekommer troværdige og realistiske. Faktisk bygger disse forudsigelser på en meget markant nedtoning af den forventede ordreindgang fra fabrikanternes side. F.eks. lå de forventede mængder for 2009 [15-25] % under niveauet for 2008. Desuden stemmer prognoserne overens med dem, der blev udregnet for samme periode af analytikere i bilindustrien (selskabet JD Power f.eks.), for så vidt angår det forventede opsving i sektoren og dens sammensætning frem mod 2011. Det er dermed på baggrund af en forsigtig og seriøs vurdering af mængderne, at Trèves har vurderet sin fremtidige omsætning. Planen er også fornuftig med hensyn til udviklingen i sektoren og opererer med et aktivitetsniveau i 2011 […] i forhold til den realiserede omsætning i 2008.
(80)
Endvidere sikrer planen en kraftig omkostningsreduktion. Denne reduktion sker bl.a. gennem en forøgelse af arbejdsstyrkens produktivitet og udmøntningen af driftsbesparelser […] (19) […]. Omkostningsreduktionen er også sket på baggrund af en kraftig indskrænkning af arbejdsstyrken (omstruktureringen vedrører 1 300 personer).
(81)
Med disse foranstaltninger skal omstruktureringsplanen sikre:
-
en tilbagevenden til balance allerede fra 2010 med et resultat før skat på [0-10] mio. EUR, et positivt cashflow i størrelsesordenen [0-10] mio. EUR og et EBITDA på [40-70] mio. EUR
-
et resultat før skat på [10-30] mio. EUR allerede fra 2011 med et cashflow på [10-30] mio. EUR og et EBITDA på [50-80] mio. EUR.
(82)
Det skal bemærkes, at FMEA før sit kapitalindskud selv har givet firmaet til opgave mellem medio marts og ultimo april 2009 at foretage en komplet gennemgang af Trèves's situation (due diligence). FMEA's egne folk har også analyseret og valideret omstruktureringsplanen.
(83)
I øvrigt forpligter Trèves sig i forbindelse med sin omstrukturering til at afhænde sin »[…]«-aktivitet under hensyntagen til den erhvervsmæssige og sociale balance, der knytter sig til denne operation, og med tanke på at bidrage til den nye Trèves-konstruktions industrielle konkurrenceevne.
(84)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen, på hvis grundlag FMEA investerede i Trèves, kan betragtes som troværdig og realistisk.
(85)
Værdien af Trèves's egenkapital før FMEA's investering blev fastsat til [15-40] mio. EUR. På denne baggrund opnåede FMEA en ejerandel i Trèves på [ 50] % ved at forhøje kapitalen med [5-15] mio. EUR. Kommissionen skal verificere, at denne værdiansættelse er passende og forsigtig i lyset af virksomhedens situation på det pågældende tidspunkt.
(86)
Der findes flere metoder til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital (20). En ofte anvendt metode er metoden med beregning af markedsværdi på basis af EBITDA. Den kan bruges til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital for et givet år ved at gange EBITDA for dette år med et tal (en faktor), der vurderes at være passende for sektoren, og derefter trække nettogælden fra dette resultat.
(87)
En anden metode er »Discounted Cash Flow Analysis«. Virksomhedens nominelle disponible pengestrømme (»Free Cash Flows«) i de kommende år aktualiseres ifølge de vægtede gennemsnitlige nominelle kapitalomkostninger (herefter »Weighted Average Cost of Capital« eller »WACC«), hvorefter nettogælden fratrækkes den opnåede værdi.
(88)
En tredje metode er at beregne markedsværdien på basis af omsætningen. Den kan bruges til at vurdere værdien af en virksomheds egenkapital for et givet år ved at gange omsætningen for dette år med et tal (en faktor), der vurderes at være passende for sektoren, og derefter trække nettogælden fra dette resultat.
(89)
Til at vurdere virksomheden Trèves før sin investering anvendte FMEA metoderne Discounted Cash Flow Analysis og en omsætningsbaseret markedsværdi. Trèves havde nemlig ikke et positivt EBITDA i slutningen af 2008, så det var ikke muligt at anvende den førstnævnte metode med en EBITDA-baseret markedsværdi.
(90)
Derimod var det muligt at anvende metoden med Discounted Cash Flow Analysis, og med den kunne man vurdere perspektiverne for en genopretning af rentabiliteten, hvorefter man integrerer de forventede gavnlige virkninger af virksomhedens resultatforbedringer i værdiansættelsen. Metoden med en omsætningsbaseret markedsværdi blev også anvendt af forsigtighedsgrunde og som en bekræftelse.
(91)
For så vidt angår anvendelsen af metoden med Discounted Cash Flow Analysis på Trèves, blev kapitalomkostningen eller WACC for sektoren, som rummer den sektorspecifikke risiko, anslået til 12 %. FMEA beregnede derefter en mere forsigtig WACC på [ 12] % ved at integrere yderligere specifikke risikopræmier for virksomhedens størrelse og investeringens illikvide art. Den fik herefter en WACC på [ 12] % for at tage højde for den ekstra risiko, der er forbundet med virksomhedens turnaround (dvs. omstruktureringen). Virksomhedens langsigtede værdi (terminalværdien) beregnes ud fra resultaterne for 2011. FMEA har således fastslået værdien af sin egenkapital i Trèves-koncernen til [15-40] mio. EUR.
(92)
Med hensyn til metoden med en omsætningsbaseret markedsværdi var den faktor, der blev valgt og anvendt på omsætningen ultimo 2008, [0-1]. Denne markedsværdi svarer til de markedsværdier, der kunne iagttages på markedet for sammenlignelige virksomheder på tidspunktet for transaktionen. Det skal understreges, at disse markedsværdier nåede et historisk lavpunkt ultimo 2008 og primo 2009 på grund af finanskrisen og den økonomiske krise, som slog kraftigt igennem i sektoren for fremstilling af biler og levering hertil (faktisk sættes det langsigtede gennemsnit af den omsætningsbaserede markedsværdi for leverandørerne til bilindustrien til 0,51). På basis af en faktor på [0-1] ender værdien af Trèves's egenkapital på [15-40] mio. EUR.
(93)
Selv om denne faktor på [0-1] bør betragtes som historisk lav, valgte FMEA således den markedsværdi, der blev beregnet med denne faktor, og ikke den, der kunne beregnes ved hjælp af en mellemlang- til langsigtet faktor eller et gennemsnit over flere år. FMEA valgte heller ikke den værdiansættelse, der stammede fra Discounted Cash Flow Analysis. Af ovenstående kan det konkluderes, at værdiansættelsen af Trèves's egenkapital, førend FMEA foretog sin investering, var passende og forsigtig. Den befinder sig da også i den nedre del af det interval, der er bestemt efter metoden med Discounted Cash Flow Analysis og de to markedsværdimetoder. En værdiansættelse i denne sammenhæng er en gunstig faktor for den private investor, fordi den vil øge sandsynligheden for en gevinst ved udsigten til, at værdiansættelsesfaktorerne vender tilbage til deres historiske gennemsnitsniveauer.
(94)
I øvrigt skal man huske, at FMEA's investering ikke er begrænset til et kapitalindskud på [5-15] mio. EUR, hvorved FMEA opnår en andel i Trèves på [ 50] %. FMEA tilførte også [40-50] mio. EUR i form af konvertible obligationer (ORAPA) med et renteafkast på [ 8] % p.a. Denne struktur er en avanceret struktur, som en privat investor ville have krævet i en sektor som denne, nemlig underleverancer til bilindustrien. Faktisk er tilstedeværelsen af en stor mængde ORAPA, hvis paritet varierer med selskabets resultater, en af de mest motiverende kontrolmekanismer, der findes.
(95)
Den mekanisme, som FMEA tilrettelagde, er følgende: ORAPA-obligationerne kan konverteres til nye aktier i selskabet Trèves. Pariteten fastlægges i 2011 ved opnåelse af en bruttooverskudsmargin på driften på […] %. Hvis denne tærskel nås, opnår FMEA […] % af egenkapitalen i kraft af indfrielsen af obligationerne. Hvis denne tærskel ikke nås, giver indfrielsen af obligationerne FMEA en ejerandel på […] % af egenkapitalen. Det er derfor i Trèves's ledelses interesse at sikre, at denne bruttooverskudsmargin på driften […] nås. De finansielle investorer og de ledere, der ejer aktier, har derfor en stærk fælles interesse i at maksimere værdien af selskabet ved et salg.
(96)
Den sædvanlige fremgangsmåde for en privat investor består i at vurdere den årlige interne rente (TRI), han kan få af sin planlagte investering. For at beregne årlig TRI af en investering i en virksomhed skal man fastslå værdien af denne virksomheds egenkapital på tidspunktet, hvor rentabiliteten forventes opnået.
(97)
Som det allerede er nævnt i betragtning 85-87, findes der flere forskellige metoder til at bestemme en virksomheds værdi. Til at ansætte værdien af virksomheden i løbet af 2012, hvor FMEA vil kunne afhænde sin ejerandel (21), har FMEA benyttet metoden med en EBITDA-baseret markedsværdi. Denne metode bruges ofte i industrisektoren til at planlægge de nærmere vilkår for en investors afhændelse af kapital eller kvasikapital. I øvrigt støtter FMEA ved at beregne den forventede rentabilitet på basis af EBITDA sig til et relevant mål for genopretningen af virksomheden, som skal iværksættes mellem FMEA's investering (25. maj 2009) og slutningen af året 2011. Ved desuden at bruge det forventede EBITDA for 2011 og ikke det - højere - EBITDA for 2012 vælger FMEA en forsigtig tilgang, der består i at verificere, at genopretningen af virksomheden foregår på en tilfredsstillende måde inden for en ret kort tidshorisont (lidt over 2½ år).
(98)
I det foreliggende tilfælde bygger den TRI, som FMEA har beregnet, således på tre hypoteser, der er nævnt i omstruktureringsplanen. For det første burde Trèves-koncernen ultimo 2011 opnå et EBITDA på [50-80] mio. EUR. For det andet bestemmes Trèves's EBITDA-baserede markedsværdi ved slutningen af 2011 ud fra en faktor på [1-6]. For det tredje vurderes nettogælden til [50-150] mio. EUR ultimo 2011. Kommissionen skal således fastslå, om disse tre hypoteser kan betragtes som troværdige og realistiske på det tidspunkt, hvor FMEA foretager sin investering.
(99)
For det første skal det understreges, hvad angår EBITDA for 2011, at denne prognose bygger på iværksættelsen af omstruktureringsplanen. Og som forklaret i betragtning 76 ff. anses denne plan for troværdig og realistisk. Man må således huske, at omkostningsreduktionen primært er sket gennem en forøgelse af arbejdsstyrkens produktivitet og udmøntningen af driftsbesparelser, bl.a. […]. Omkostningsreduktionen er også sket på baggrund af en kraftig indskrænkning af arbejdsstyrken (omstruktureringen vedrører 1 300 personer).
(100)
For det andet svarer den faktor på [1-6], der er anvendt til at fastslå virksomhedens EBITDA-baserede markedsværdi, til den gennemsnitlige faktor for sektoren beregnet over årene 2000-2009 ([1-6]), fratrukket standardafvigelsen af forsigtighedshensyn på grund af selskabets turnaround. Denne faktor er en smule højere end sektorens samlede faktor på tidspunktet for investeringen (ca. 4,2). Det er imidlertid tilstrækkelig forsigtigt at anvende et tal på [1-6] ved værdiansættelsen for årets slutning 2011 i betragtning af dette tals forventede stigning, idet stigningen i øvrigt allerede var mærkbar på investeringstidspunktet ([1-6] i december 2008 mod [1-6] i maj 2009). Denne faktor forekommer også særlig forsigtig i lyset af de langsigtede prognoser for sektoren, der viser faktorer på mellem [1-6] og [1-6].
(101)
For det tredje afslørede prognoserne fra april 2009 en forbedring af nettogælden, som skulle falde fra [100-200] mio. EUR ved udgangen af 2008 til [100-200] mio. EUR ved udgangen af 2010 (før da var den forværret fra [100-200] mio. EUR ultimo 2005 til [100-200] mio. EUR ultimo 2008). I betragtning af det anslåede aggregerede niveau for EBITDA for perioden 2009-2011, og da der ikke er store ekstraomkostninger ved anlægs- og kapitalinvesteringerne og ej heller ekstra hensættelser under indtryk af omkostningerne ved omstruktureringen, forekommer prognosen om et fald i gælden på [0-30] mio. EUR at være forsigtig.
(102)
Af ovenstående kan konkluderes, at beregningen af TRI på investeringstidspunktet bygger på rimelige hypoteser.
(103)
Til spørgsmålet om, hvorvidt den omhandlede TRI på [ 12 %] er acceptabel i lyset af den risiko, som investeringen indebærer, har Kommissionen udfærdiget følgende bemærkninger:
(104)
Først og fremmest må man huske, at beregningen på basis af de elementer, der er redegjort for i betragtning 97-100, reelt giver en TRI på [ 15 %]. Imidlertid har FMEA af sikkerheds- og forsigtighedsgrunde anvendt en nedsættelse på […] % af det forventede EBITDA for 2011. Derfor er den TRI på [ 12 %], der blev fastsat med henblik på denne analyse, en TRI, der hidrører fra et scenarie, der er pessimistisk med hensyn til udviklingen i virksomheden. Som allerede nævnt medfører dette grundscenarie da også en TRI på [ 15 %], mens et optimistisk scenarie (EBITDA på over […] %) giver en TRI på omkring [ 20 %].
(105)
Her bør der gøres opmærksom på, at det i betragtning af investeringens illikvide karakter ikke er muligt at henvise til sammenlignelige priser (f.eks. på underordnede lån) på tidspunktet for FMEA's investering med henblik på at vurdere, om den anslåede TRI lå på et passende niveau. Til gengæld giver flere elementer, der omtales i det følgende, mulighed for at vurdere den bundgrænse for TRI på [ 12 %], som FMEA lagde sig fast på i maj 2009.
(106)
Det skal for det første bemærkes, at det investeringsafkast, der ses i sektoren for leverancer til bilindustrien, ofte er lavt. I de fem år, der gik forud for krisen i andet halvår af 2008, lå den gennemsnitlige TRI da også på 8,5 % (22). Imidlertid har professionelle investorer ofte skudt kapital i denne sektor i bevidsthed om den potentielle gevinst ved et lavt værdiansættelsesniveau for sektorens virksomheder [i forhold til andre sektorer]. Således kunne man i 2006 iagttage nogle usædvanlige TRI (på over 20 % p.a. over tre år) for de investorer, der havde investeret, da markedet var i bund i 2003.
(107)
For at overgå de iagttagede gennemsnitsafkast skal en professionel investor derfor basere sig på et avanceret kendskab til markedet, hvilket er tilfældet med FMEA, og tilrettelægge en struktur for sin investering, der giver mulighed for at optimere afkastet, hvilket ligeledes er tilfældet med FMEA's investering (se betragtning 94 og 95 om investeringens struktur og betragtning 110 og 111) om fordelingen af gevinsten).
(108)
Endvidere fremhæver de franske myndigheder en undersøgelse udført af AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital), som følger resultatudviklingen i sektoren for privat egenkapital i Frankrig. Denne undersøgelse bygger på data, der er udsendt af over 120 ledelsesstrukturer for over 500 investeringsfonde. AFIC's undersøgelser viser et nettoresultat på mellem 14,1 % for ultimo 2007 og 10,8 % for ultimo 2008 (tættest på datoen for FMEA's investering) for udviklingskapital. Udviklingskapital er en underinddeling af den private egenkapital, der er relevant for FMEA's investeringspolitik (erhvervelse af mindretalskapitalandele og indsprøjtning med friske midler). Efter inddragelse af udgiften til honorering af forvaltningsselskabet, som anslås til maksimalt […], ligger det mål for TRI, der skal nås for at kunne yde et »markeds«-resultat, på mellem 12 og 15 %.
(109)
Endelig gør de parametre, der er til rådighed på investeringstidspunktet, det muligt at fastslå en vægtet gennemsnitlig kapitalomkostning (WACC) beregnet på grundlag af MEDAF (23) og tilpasset efter bilindustrien i Frankrig, hvori der er integreret yderligere specifikke risikopræmier for virksomhedens størrelse og investeringens illikvide art. Under hensyntagen til disse supplerende elementer, der ligger i risikopræmien, anslås den tilsvarende WACC til [ 12] % på investeringstidspunktet, hævet til [ 12] % af FMEA (se betragtning 91). Man må her huske, at WACC er det afkastkrav, som en virksomheds finansielle leverandører (aktionærer og kreditorer) stiller for at finansiere investeringsprojekter. WACC beregnet for Trèves giver derfor en betydningsfuld indikation af, om en bundgrænse for TRI på [ 12 %] er acceptabel (24).
(110)
I øvrigt skal det understreges, at værditilvæksten i virksomheden Trèves ikke bliver fordelt mellem FMEA og den historiske aktionær efter deres respektive andele i Trèves's egenkapital. Aktionæraftalen lyder da også på, at de første […] mio. EUR af værdien af virksomheden fuldt ud tildeles FMEA (første rate), hvis denne afhænder sin andel i […]. Endvidere fordeles salgsprovenuet på mellem […] mio. EUR og et beløb, der er lig med FMEA's investerede beløb kapitaliseret med […] % p.a., mellem FMEA med […] % og de historiske aktionærer med […] % (anden rate). Endelig modtager FMEA […] % af det salgsprovenu, der ligger over denne grænse, og de historiske aktionærer […] %.
(111)
Denne aftale om fordeling af gevinsten beskytter FMEA. FMEA får da også således en vigtig garanti for, at fonden hurtigt opnår en TRI på [ 12 %] af sin investering (idet dette niveau svarer til WACC for Trèves beskrevet ovenfor). Endvidere giver denne aftale den historiske aktionær og virksomhedens ledelse et stærkt incitament til at opfylde eller endda overgå målsætningerne i omstruktureringsplanen, idet denne plan alt efter scenariet udmønter sig i en TRI på [ 12 %], [ 15 %] eller [ 20 %] til FMEA
(112)
Følgelig kan det af ovenstående udledes, at den anslåede TRI på [ 12 %] var rimelig på tidspunktet for investeringen og acceptabel i lyset af den risiko, som var forbundet med investeringen.
(113)
Efter at have analyseret omstruktureringsplanen for Trèves, værdiansættelsen af selskabet inden FMEA's investering, denne investerings struktur, de hypoteser, der understøtter en TRI på [ 12 %] og denne TRI's passende niveau, især med hensyn til aftalen mellem aktionærerne om fordeling af gevinsten, kan man konstatere, at FMEA har handlet på vilkår, der er sammenlignelige med dem, som en privat investor ville have krævet i forbindelse med en investering, som er risikobetonet som følge af dels bilindustriens situation på investeringstidspunktet, dels virksomhedens finansielle vanskeligheder. Med andre ord overholder FMEA's investering på 55 mio. EUR det markedsøkonomiske investorprincip. Den giver derfor ikke virksomheden Trèves en fordel.
V.1.2. Planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer
(114)
Trèves fik tilbudt en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer af den franske stat til et beløb af 18,4 mio. EUR. Kommissionen ønsker først at undersøge denne foranstaltning i henseende til fordelskriteriet.
(115)
Ifølge Kommissionens beslutningspraksis og retspraksis udgør en aftale om omlægning af gæld til en offentlig kreditor ikke statsstøtte, hvis denne kreditor handler som en privat kreditor, der »søger at få inddækket de beløb, der skyldes ham, og som med dette formål for øje indgår aftaler med debitor, hvorefter den akkumulerede gæld bliver afdraget i rater eller opdelt med henblik på at lette betalingen« (25).
(116)
Planen for omlægning af gæld er en bedre løsning for Trèves's offentlige kreditorer end at inddrive den. I tilfælde af inddrivelse ville de offentlige kreditorer i lyset af virksomhedens generelle gældsætning kun have kunnet få en del af deres simple fordringer dækket. Ved derimod at tilbyde en omlægning skabte de panterettigheder i fast ejendom […] (artikel […] i forligsprotokollen af 25. maj 2009) med det formål at garantere skatterestancerne og de sociale restancer. Disse aktiver er anført i bilag 7 til protokollen. Pr. 31. december 2008 var deres bogførte nettoværdi [25-35] mio. EUR. Den samlede sikkerhedsstillelse til fordel for de offentlige kreditorer dækker dermed mere end 140 % af deres tilgodehavende, som udgøres af hovedstolen (18,4 mio. EUR) samt bøder og morarenter (se betragtning 117)).
(117)
I øvrigt opkræver Trèves's offentlige kreditorer renter. Faktisk forhøjes beløbet på 18,4 mio. EUR med bøder på [1-2] mio. EUR og morarenter på [1-2] mio. EUR, som alt sammen skal tilbagebetales mellem den […] og den […] i månedlige rater af […] EUR. Summen af bøder og morarenter andrager [2-4] mio. EUR, nemlig [10-20] % af hovedstolen, hvilket svarer til en rente på ca. [0-10] % p.a. beregnet af den vægtede gennemsnitlige varighed af omlægningsplanen. Denne rente var allerede fra starten højere end den, som de finansielle institutioner tilbød på de lån, de ydede til Trèves i forbindelse med forligsprotokollen af 25. maj 2009, og det gjaldt både nye lån og konsolideringslånet (26).
(118)
I den henseende skal det også understreges, at de offentlige kreditorers investering foretoges, samtidig med at bankerne investerede kraftigt (konsolideringslån [30-60] mio. EUR og nye lån til [10-30] mio. EUR). Oven i købet angives det udtrykkeligt i forligsprotokollen, at den sikkerhed, som bankerne får stillet, ikke er privilegeret, men simpel […], hvilket betyder, at kreditorerne ikke kan kræve deres fordring dækket, så længe de offentlige kreditorers privilegerede fordringer ikke er fuldt ud indfriet.
(119)
Desuden har Trèves-koncernen ikke fået eftergivet skatterestancer eller sociale restancer.
(120)
Endelig har de franske myndigheder bekræftet, at den aktuelle omlægningsplan ikke udgør forlængelsen eller en ændringen af den foregående plan.
(121)
Følgelig fremgår det af ovenstående, at planen for omlægning af Trèves's skatterestancer og sociale restancer blev tilbudt selskabet af den franske stat på basis af de hypoteser, der er fundet troværdige, og som understøtter omstruktureringsplanen (se afsnit V), og på vilkår, som ville være acceptable for en privat investor, der arbejder under sædvanlige markedsøkonomiske vilkår.
V.2. Konklusion angående vurderingen af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1
(122)
Set i lyset af de elementer, der er beskrevet i afsnit V.l., giver hverken FMEA's investering på 55 mio. EUR eller planen for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til 18,4 mio. EUR Trèves-koncernen nogen fordel. Derfor er disse foranstaltninger ikke statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
VI. SAMLET KONKLUSION
(123)
Efter at have foretaget en tilbundsgående undersøgelse af de omhandlede foranstaltninger konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger ikke er statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De to foranstaltninger, der er truffet over for virksomheden Trèves, bestående i en investering foretaget af Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles (FMEA) på 55 mio. EUR og en plan for omlægning af skatterestancer og sociale restancer til en værdi af 18,4 mio. EUR, som den franske stat tilbød Trèves, er ikke statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 20.)
a Francia Köztársaság által a Trèves vállalkozás számára nyújtott C 4/10 (korábbi NN 64/09) számú állítólagos támogatásról
(az értesítés a C(2011) 2585. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/676/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érdekelteket felhívta, hogy a fenti cikkeknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (1), és tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A 2009 tavaszán a sajtóban megjelent különféle cikkekből a Bizottság úgy értesült, hogy az Autóipari Alkatrészbeszállítók Modernizációs Alapjából (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, a továbbiakban: FMEA) a Trèves vállalkozás állítólag 55 millió EUR-s befektetésből részesült. A Bizottság 2009. május 5-én, 2009. június 11-én, 2009. július 10-én és 2009. november 4-én kelt levelében a francia hatóságoktól tájékoztatást kért ebben az ügyben. Nevezett hatóságok e kérésekre 2009. június 5-én, 2009. június 23-án, 2009. augusztus 18-án, 2009. november 18-án és 2009. december 23-án kelt postai vagy elektronikus levelükben válaszoltak.
(2)
A francia hatóságok kérésére 2010. január 8-án a Bizottság székhelyén megbeszélésre került sor. E megbeszélést követően a francia hatóságok 2010. január 15-én kelt elektronikus levelükben kiegészítő tájékoztatással szolgáltak.
(3)
A Bizottság 2010. január 29-i keltezésű levelében tájékoztatta Franciaországot arról, hogy az FMEA befektetésével, valamint a francia hivatalok által a Trèves vállalkozás számára engedélyezett adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési tervvel kapcsolatban (amelyet „adósságrendezési terv” névvel is illetnek) határozott az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. Franciaország 2010. március 25-én közölte a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeit.
(4)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság a tárgyban a következő érdekeltektől kapott észrevételeket: az Olasz Köztársaság, a Trèves vállalkozás, a PSA Peugeot Citroën csoport, a Renault csoport, a Trèves egyik, névtelenséget kérő versenytársa, valamint az FMEA (3). A Bizottság az észrevételeket továbbította Franciaországnak azzal, hogy Franciaországnak lehetősége van ezekhez megjegyzéseket fűzni; a Bizottság Franciaország megjegyzéseit egy 2010. október 5-én kelt levél útján kapta meg. A francia hatóságokkal 2010. november 18-án megbeszélésre is sor került. Végül 2010. december 21-i és 2011. február 22-i keltezésű elektronikus levélben a Bizottsághoz kiegészítő információk is eljutottak.
II. A VIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE
(6)
A vizsgálat tárgyát képező intézkedések ismertetését megelőzően szükség van a Stratégiai Befektetési Alap (Fonds Stratégique d’Investissement, a továbbiakban: FSI), az FMEA, a CDC Entreprises (az FMEA alapkezelő társasága, lásd a II.1. pontot), továbbá a Trèves vállalkozás és a vele kapcsolatban hozott intézkedések (lásd az alábbi II.2. pontot) bemutatására. Végül ismertetjük azokat az okokat, amelyek az FMEA-befektetéssel, valamint az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezésével összefüggő hivatalos vizsgálati eljárás megindításához vezettek (lásd az alábbi II.3. pontot).
II.1. Az FSI, az FMEA és a CDC Entreprises
(7)
A 2008-ban kezdődött válság miatt gazdaságának támogatására Franciaország létrehozta a Stratégiai Befektetési Alapot (Fonds Stratégique d’Investissement, a továbbiakban: FSI). Az FSI nem sokkal később a PSA Peugeot Citroën csoporttal (a továbbiakban: PSA) és a Renault csoporttal partnerségben (a továbbiakban: Renault) megalakította az FMEA-t. Míg az FSI arra hivatott, hogy az érintett gazdasági ágazattól függetlenül mindenféle vállalkozás szintjén beavatkozzon, az FMEA csak az autóipari alkatrész-beszállítók érdekében avatkozik be.
(8)
A Stratégiai Befektetési Alapot a francia kormány 2008 decemberében hozta létre 20 milliárd EUR-val olyan vállalkozások sajáttőke-igényének a kielégítésére, amelyeket a francia gazdaság szemszögéből a növekedés és a versenyképesség motorjának tartanak. Az FSI vezetői szerint az FSI csak olyan vállalkozásokba fektet be, amelyek a francia gazdaság számára jó növekedési és versenyképességi kilátásokkal kecsegtetnek.
(9)
Az FSI tulajdonosa 49 %-ban a francia kormány, 51 %-ban pedig a Caisse des Dépôts et Consignations (a továbbiakban: CDC). A CDC „és leányvállalatai a közérdek és” Franciaország „gazdasági fejlődése szolgálatában álló állami vállalat csoportot alkotnak” (4), vezetőit kormányrendelettel nevezik ki.
(10)
Az FSI igazgatótanácsának elnöke a CDC vezérigazgatója, az elnökön kívül hat igazgatótanácsi tagból áll, akikből egy a CDC képviselője, kettő (az állami részesedések főigazgatója és a vállalkozási főigazgató) az államot képviseli, három pedig (a SCOR, az Essilor és az Artémis nevű vállalatok vezetői) a vállalkozások érdekeit.
(11)
Az FMEA közös kockázatitőke-befektetési alap, amelynek küldetése olyan versenyképes, feltörekvő autóipari alkatrész-beszállítók támogatása, amelyek képesek ügyfeleik számára kutatási és fejlesztési kapacitás, valamint megerősített nemzetközi nyomon követés nyújtására. Legfeljebb 60 millió EUR összegben és kizárólag a tulajdonosai javára, egyedül, vagy más magánbefektetőkkel, illetve alapokkal együttesen eszközöl befektetéseket.
(12)
Az FMEA 2009. március 25-én történt létrehozása a gépjárműipari ágazat támogatásának a Francia Köztársaság Elnöke által 2008. december 4-én bejelentett tervébe illeszkedik. Az FMEA számára az FSI-től 200 millió EUR, a PSA-tól 200 millió EUR és a Renault-tól 200 millió EUR, mindösszesen 600 millió EUR összeget különítettek el.
(13)
Az FMEA kezelőtársasága a CDC Entreprises, a CDC egyik leányvállalata. A befektetési döntéseket tehát a CDC Entreprises hozza.
(14)
Az FMEA szervezetének része egy bírálóbizottság és egy befektetési bizottság, amelyek feladata az alapkezelő társaság, a CDC Entreprises által megvalósítandó befektetéseket megelőző ügyelőkészítés. A bizottságokban a három befektető: a PSA, a Renault és az FSI egyenlő arányban képviselteti magát.
(15)
Az FMEA szervezeti szabályzata szerint az alapkezelő társaságnak kötelezően ki kell kérnie a bírálóbizottság véleményét a befektetési projektek stratégiai jellegéről. A bírálóbizottság tanácsadó véleménye nem köti az alapkezelő társaságot. A vélemények elfogadására kétharmados többséggel kerül sor.
(16)
A befektetési bizottság véleményét minden egyes létrejött befektetés vagy befektetésből történő kivonulás előtt, továbbá a befektetési politika kritériumaitól és szabályaitól való eltéréssel kapcsolatban kötelezően ki kell kérni. A befektetési bizottság a befektetési projektekről vagy a befektetésből való kivonulással összefüggő projektekről alkotott véleményét szintén kétharmados többséggel hozza meg, és ez nem köti az alapkezelő társaságot. A három befektető egyikének nemleges szavazatával meghozott vélemény azonban negatív véleménynek minősül. Ebben az esetben a befektetési projektet vagy a befektetésből való kivonulással összefüggő projektet a bírálóbizottság elé utalják.
(17)
A CDC Entreprises a franciaországi tőkebefektetések egyik kiemelkedő szereplője. Köteles betartani a harmadik személyek nevében történő forráskezeléssel kapcsolatos, a Pénzügyi Piaci Hatóság által diktált összes szabályt és különösen a befektetések kiválasztása vonatkozásában való függetlenségre, valamint az összeférhetetlenség megelőzésére vonatkozó szabályokat. A CDC Entreprises többek között az FSI-nek a nem jegyzett kis- és középvállalkozásokba való befektetéseit, továbbá a CDC és más befektetők nevében történő befektetéseket kezeli.
(18)
A CDC Entreprises a CDC által 100 %-ban tulajdonolt leányvállalat. A CDC Entreprises elnökét és vezérigazgatóját a CDC Entreprises igazgatótanácsa nevezi ki, amelynek tagjait a CDC nevezi ki.
(19)
A CDC Entreprises az FSI-vel támogatási és tanácsadási megállapodást kötött, amelynek értelmében az FSI egy kifejezetten erre szakosodott csoportja támogatást nyújt a CDC Entreprisesnak a befektetési projektek előzetes elbírálásában (többek között a megvalósíthatósági tanulmányokban, kockázatértékelésekben, a befektetések megtervezésében és megvalósításában), továbbá a megvalósult befektetések nyomon követésében.
(20)
Az FMEA bizottságainak szervezeti felépítése és működése okán az FMEA nevében kizárólag a CDC Entreprises vállalhat kötelezettségeket. A bizottságok döntése nem köti az alapkezelő társaságot (a befektetési politika kritériumaitól és szabályaitól való eltérés, továbbá az összeférhetetlenség kezelése kivételével, amely lehetőségek a jelen ügyre nem relevánsak). A francia hatóságok leszögezték, hogy a CDC Entreprises a mai napig sosem találta helytállónak, hogy befektetési ügyekben a bizottságok véleményével szemben foglaljon állást.
(21)
Az alábbi 1. sz. grafikon foglalja össze a francia állam, a CDC, a CDC Entreprises, az FSI, az FMEA, a PSA és a Renault közötti viszonyokat.
1. sz. grafikon
A francia állam, a CDC, a CDC Entreprises, az FSI, az FMEA, a PSA és a Renault közötti viszonyok
II.2. A Trèves vállalkozás és a vele kapcsolatban hozott intézkedések
(22)
A Trèves vállalkozás a gépjárművek belsejét alkotó alkatrészekre szakosodott vállalat. A Trèves a folyamatban lévő szerkezetátalakítási tervét megelőzően mintegy 6 500 alkalmazottat foglalkoztatott (a szerkezetátalakítási terv 1 300 főt érint). A vállalat három fő profilja a hangszigeteléshez kapcsolódó alkatrészek (5), az ülések és azok összetevői, valamint szövetek előállítása köré szerveződik. A vállalkozásnak kilenc termelőüzeme volt (ebből kettő mára már bezárt), és tizennégy országban van telephelye, egyebek között Spanyolországban, az Egyesült Királyságban, Portugáliában, Szlovéniában és a Cseh Köztársaságban. Üzleti forgalmának 40 %-át Franciaországban bonyolítja. Legfőbb ügyfelei a Renault, a Peugeot SA, a Volkswagen, a Nissan és a Toyota.
(23)
A 2008-as válság kitörése előtt nem sokkal a Trèves már kezdte learatni a 2005-ben indított első szerkezetátalakítási tervének gyümölcseit, amely a létszámleépítést és a termelési kapacitások ésszerűsítését célozta. A válság bekövetkeztekor a Trèves úgy döntött, hogy módosítja és elmélyíti szerkezetátalakítási tervét, és egy egyeztetési eljárás keretében tárgyalásokat kívánt folytatni a hitelezőivel (6).
(24)
Ennek folyományaképpen 2009. május 25-én egyeztetési jegyzőkönyv aláírására került sor a Trèves részvényese (a Severt holding, az egyetlen részvényes), a Trèves csoport társaságai, a hitelezők (vagyis a bankok), valamint az FMEA között. A jegyzőkönyv egy szerkezetátalakítási terv végrehajtására támaszkodik (a szerkezetátalakítási terv leírását lásd az V.1.1. szakaszban).
(25)
A szerkezetátalakítási terv finanszírozását [110-140] (7) millió EUR-ra becsülték. A különböző felek ezen a címen vállalták a 2009. május 25-i jegyzőkönyvben lefektetett kötelezettségeket.
(26)
A Peugeot és Renault gépjárműgyártók 33,3 millió EUR apportra vállaltak kötelezettséget a […] finanszírozásának keretében.
(27)
A Trèves csoport kötelezte magát, hogy minden tőle telhető erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a 2009-es év folyamán kitermeljen a pénzeszközigénye [5-20] %-ának megfelelő összeget, azaz [5-30] millió EUR-t.
(28)
A bankok újabb [10-30] millió EUR-s banki hitelnyújtásról határoztak. Ezen túlmenően a bankok hozzájárultak egy [30-60] millió EUR összegű konszolidációs kölcsön folyósításához, amely a meglévő, [0-20] millió EUR-t kitevő rövidlejáratú, valamint a [30-40] millió EUR-ra rúgó középtávú hitelek visszafizetését hivatott elősegíteni. Az újabb hitelt és a konszolidációs kölcsönt 2014 […]-ig teljes összegben vissza kell fizetni.
(29)
Az FMEA 55 millió EUR összegben járult hozzá a vállalkozás életben maradásához. Ebből az összegből [40-50] millió EUR apportra a tőkéhez való hozzájutást lehetővé tevő, tartozáselismerést megtestesítő értékpapírok formájában (azaz részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények formájában) került sor, amelyek megtérülése fix kamatozású (kupon [ 8] %). Ezzel párhuzamosan [5-15] millió EUR összegű tőkeemelésre került sor (új rendes részvények jegyzése útján), amelynek révén az FMEA [ 50] %-os részesedést szerzett a Trèves tőkéjében.
(30)
Az állami hitelezők beleegyeztek egy 18,4 millió EUR összegű adósságrendezési tervbe […]. A terv lényege a Trèves vállalat adó- és társadalombiztosítási tartozásai megfizetésének kötbér- és késedelmi kamatfizetéssel párosuló átütemezése.
II.3. Az eljárás megindításához vezető okok
(31)
A Trèves szerkezetátalakítási tervének finanszírozása egy mindösszesen [100-120] millió EUR-t kitevő új tőkeapporton alapul (ez az összeg a konszolidációs kölcsönt nem tartalmazza). Ebből az összegből 55 milliót az FMEA apportált. Ehhez járul az adó- és társadalombiztosítási tartozások adósságrendezési terve 18,4 millió EUR összeggel. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy e két utóbbi intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül-e.
(32)
Az FMEA befektetését illetően a Bizottság rámutat: több tényező enged következtetni arra, hogy ez a befektetés állami eredetű. Első látásra úgy tűnik, hogy ez a befektetés állami forrásokból valósult meg, és az államnak tulajdonítható (8). A Bizottság kételyei konkrétan az FSI, az FMEA és a CDC Entreprises fent írt működésének tanulmányozásán alapulnak.
(33)
Másodsorban a Bizottság arra vonatkozó kételyeinek ad hangot, hogy a fent nevezett befektetés során betartották-e a piacgazdasági magánbefektetők vonatkozásában megkövetelt kritériumot. A gépjárműipari ágazat és a bizonyos pénzügyi nehézségekkel küszködő (9) vállalkozás helyzetének láttán a Bizottság különösen azt nem tudta teljes bizonyossággal megállapítani, hogy 1. a szerkezetátalakítási terv feltételezései hihetőek, realisták és óvatosak voltak-e; 2. a Trèves befektetést megelőző felértékelése prudenciális elveket követett-e; 3. a [ 12 %] (10) -os belső megtérülési ráta (IRR) kilátása az FMEA által vállalt kockázat fényében elegendőnek tekinthető-e.
(34)
Az adó- és társadalombiztosítási tartozások adósságrendezési tervét illetően a Bizottságban az a kérdés merült föl, hogy a francia hatóság viselkedése összehasonlítható-e egy ugyanilyen körülmények közé került, a neki járó összegek visszaszerzésére törekvő magánhitelezőével. A Bizottságnak nem állt rendelkezésére az összes olyan adat, amely arra engedett volna következtetni, hogy az állami hitelezők a 2009. május 25-i jegyzőkönyv értelmében legalább ugyanolyan kedvező helyzetben voltak, mint a Trèves magánhitelezői (vagyis a bankok), amelyek a konszolidációs kölcsön odaítélésével szintén beleegyeztek követeléseik átütemezésébe. A Bizottság ezért kételyeinek ad hangot annak kapcsán, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozások adósságrendezési terve során betartották-e a piacgazdasági magánhitelezőkre vonatkozó elvet.
(35)
Végül, amennyiben a két fent említett intézkedést állami támogatásnak kellene minősíteni, az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság leszögezi, hogy ezek összeegyeztethetősége a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatások alapján (11) (a továbbiakban: iránymutatások) vizsgálható. Ugyanakkor a Bizottság kijelenti, hogy ebben a szakaszban nem tudja teljes bizonyossággal megállapítani, hogy az említett iránymutatásokban előírt minden feltétel teljesül-e.
III. AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI
(36)
A Trèves csoport 2010. július 2-án kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. A Trèves csoport véleménye szerint a Trèves csoportba történt FMEA-befektetés módja és körülményei, továbbá az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési terve nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.
(37)
A Trèves csoport első körben azzal érvel, hogy alaptalan a támogatást az államnak tulajdonítani, mivel az FMEA-n keresztül a Trèves csoport két olyan, nemzetközi nagyságrendű gépkocsigyártó felé vállalt kötelezettségeket, amelyektől üzleti bevételének [ 50] %-a származik. Ezen túlmenően vitatja a Bizottság azon értelmezését, miszerint a társaságnak állami forrásokhoz kellett folyamodnia, hiszen meglátása szerint egyfelől az FMEA forrásai magánszereplőktől származnak, másfelől pedig egyéb magánbefektetőknek (a bankoknak) a társaság finanszírozásában való részvétele azt bizonyítja, hogy a társaság képes volt a piacról finanszírozni saját magát.
(38)
A Trèves csoport második körben határozottan visszautasítja a Bizottságnak a Trèves társaság 2005 és 2008 közötti gazdasági helyzetére vonatkozó elemzését. A társaság szerint a Bizottság összekeveri a gépjárműipari ágazat 2008-as általános válságát a társaság egyéni helyzetével, amelynek üzleti forgalma az 1999 és 2004 közötti időszakban folyamatos és számottevő bővülést mutatott (az [500-700] millió EUR-ról [900-1 100] millió EUR-ra nőtt). Ez a bővülés a gépjárműipari ágazatot 2008 második félévében sújtó válság nyomán valóban megtorpant. A 2005. és 2009. évi szerkezetátalakítási tervek nem a pénzügyi nehézségek áthidalását célozták, hanem a társaság termelési kapacitásainak racionalizására szolgáltak, éspedig a társaságnak a nehéz gazdasági helyzetből történő kilábalása, nem pedig a túlélésének biztosítása céljából, miként ezt a Trèves 2005-2007-es EBITDA-jának (12) növekedése, valamint eredményeinek 2009-től kezdődő javulása is bizonyítja.
(39)
A Trèves csoport ezenfelül vitatja, hogy a Bizottság túl nagy jelentőséget tulajdonít a francia iparügyi miniszter kijelentéseinek, miszerint ha az állam nem avatkozott volna közbe, a Trèves csődbe ment volna. Egy feszült társadalmi helyzetben tett szubjektív politikai kijelentés nem alkalmas egy vállalkozás tényleges gazdasági és pénzügyi helyzetének a megítélésére.
(40)
Következésképpen szerinte az FMEA-nak a Trèves vállalatba történt befektetésének körültekintő jellege mind pénzügyi, mind szakmai tekintetben vitán felül áll. A társaság emlékeztet arra, hogy nem az FMEA volt az egyetlen befektető, mellette más potenciális befektető is jelentkezett, és az FMEA oldalán magánpartnerek is elkötelezték magukat. Szemben azzal, amit a Bizottság a jelek szerint feltételez, semmilyen ellentmondás nincs az FMEA-befektetés pénzügyi logikája és szakmai logikája között. A Trèves csoport véleménye szerint a gépjárműipari ágazatban bevett gyakorlat, hogy egy gyártónak részesedése van az egyik beszállítójában, ami a kettejük közötti szakmai kapcsolatok erősítését és a beszállító növekedéséből adódó pénzügyi haszonszerzést szolgálja.
(41)
A Trèves csoport harmadik körben hangsúlyozza, hogy betartották a körültekintő piacgazdasági befektető elvét. A befektetési feltételek ugyanis az FMEA számára nemcsak nagyon szigorúak, hanem előnyösek is. A Trèves csoport egyébiránt 2008-2009-ben olyan alapvető ütőkártyákkal rendelkezett, amelyek biztosították számára a jövedelmezőséghez való gyors visszatérést (a feltörekvő országokban való megtelepedés és növekedés, gyártó ügyfelei portfóliójának a diverzifikálása, határozott irányulás a kutatás-fejlesztés felé). Ezen ütőkártyák figyelembevételével a Trèves szakmai és pénzügyi szerkezetátalakítása a vállalkozás helyzetének alapos átvilágítását követően óvatos és ésszerű előrejelzések alapján került kidolgozásra. Végül, a Trèves társaság 2009-2010-es jó eredményei bizonyítják, hogy a befektetésre körültekintő módon került sor.
(42)
A Trèves csoport végezetül úgy véli, hogy ha az FMEA befektetéséről bebizonyosodna, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, ez a támogatás összeegyeztethető lenne az iránymutatásokkal, hiszen biztosított a társaság hosszú távú életképességéhez való visszatérés, a Trèves szerkezetátalakítása semmilyen versenytorzulással nem jár, és részben már végrehajtott kompenzációs intézkedésekkel párosul (ilyenek a […], a termelési kapacitások csökkentése, a létszámleépítés, végül pedig a Trèves szerkezetátalakításának állítólagosan állami eredetű finanszírozási része a szerkezetátalakítás költségeinek szigorú minimumán marad).
(43)
Az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési tervét illetően a Trèves csoport először is úgy ítéli meg, hogy betartja a piacgazdasági magánhitelezőkre vonatkozó elveket. Ezenfelül úgy gondolja, hogy a Bizottság nem előfeltételezheti azt, hogy amennyiben a befektetés esetlegesen támogatásnak minősülne, ez de facto kizárná azt, hogy a pénzügyi hatóságok körültekintő átütemezési tervre adhassanak engedélyt. Márpedig az átütemezési terv kötbéreket és késedelmi pótlékokat irányoz elő, valamint magasabb kamatlábat annál, amelyre egy magánhitelező igényt tarthatott volna, ezenfelül pedig elsőrendű jelzálogokat […], továbbá az állami hatóságok a magánhitelezőkkel együttesen léptek föl.
(44)
Az FMEA 2010. június 22-én kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. Az FMEA a Trèves gazdasági társaságba történt befektetésével összefüggésben elhatárolja magát az állami támogatás minősítéstől, figyelemmel arra, hogy önállósággal rendelkezik először is befektetései vonatkozásában, másodsorban pedig a céljai elérése érdekében választott eljárás tekintetében.
(45)
Az FMEA hangsúlyozza, hogy beavatkozásait teljesen függetlenül határozza meg. Ez az önállóság nemcsak jogállásából, hanem irányításából is következik. Az FMEA-nak mint közös kockázatitőke-alapnak van egy alapkezelő társasága, amelyre magára is vonatkoznak a harmadik személyek nevében történő forráskezelésre vonatkozó szabályok. Az alapkezelő társaság alapszabályban biztosított függetlensége a befektetései tekintetében - mivel a tulajdonosok vagyoni érdekeinek függvényében jár el - hozzájárul az FMEA önállóságának szavatolásához a befektetési döntések meghozatala során. Ami az FMEA tanácsadó bizottságait - a bírálóbizottságot és a befektetési bizottságot - illeti, véleményüket csak a két gyártó egyikének a jóváhagyásával hozhatják meg. Az alapkezelő társaság, a CDC Entreprises a mai napig egyszer sem tért el a bizottságok által kinyilvánított véleményektől. A magánbefektetők, név szerint a Renault és a Peugeot befolyása tehát meghatározó a befektetési projektek kiválasztásában és meghatározásában.
(46)
Az FMEA-nak a Trèves gazdasági társaságba történt befektetése másrészt jól szemlélteti az FMEA befektetési politikáját: az FMEA ugyanis előnyben részesíti az erős innovációs kapacitásokkal, valamint erőteljes növekedési és jövedelmezőségi potenciállal bíró autóipari alkatrész-beszállító vállalkozásokat. Márpedig a Trèves vezető európai alkatrész-beszállító, amely iránt egyébként […] más magánalapok is érdeklődtek. A társaság eredményeinek 2010-től kezdve megfigyelhető határozott javulása bizonyítja a Trèves által ismertetett szerkezetátalakítási terv realitását és releváns voltát. A társaságnak a gazdasági és pénzügyi válság következtében előállott átmeneti nehézségei arra is lehetőséget nyújtottak az FMEA-nak, hogy igen erős biztosítékokat alkudhasson ki a befektetése számára.
(47)
Az FMEA ezért úgy ítéli meg, hogy befektetése nem minősülhet állami támogatásnak.
(48)
A Renault 2010. július 6-i keltezésű levelében juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. Először is vitatja a Bizottság azon állítását, miszerint az FMEA eszközeinek általa történt jegyzése kapcsolatba hozható lenne az állam által számára 2009-ben odaítélt kölcsönnel. A társaság emlékeztet arra, hogy az alap 2009. január 20-i létrehozatalakor (13) a társaságnak semmiféle információja nem volt arról, hogy az állam a jövőben esetlegesen kölcsönt folyósít a gyártóknak. A 2009 áprilisában a vállalat javára megítélt kölcsön a vállalkozás általános forrásigényeinek finanszírozását célozta, amelyek a pénzügyi piacok 2008 negyedik negyedévében és 2009 első negyedévében bekövetkezett zsugorodása folytán álltak elő.
(49)
Az, hogy a Renault jegyezte az FMEA eszközeit, gazdasági, szakmai és pénzügyi okokkal indokolható, ugyanis a Renault számára stratégiailag és pénzügyileg feltétlenül szükséges volt, hogy beszerzéseit tartósan megszilárdítsa, evégett egészséges és versenyképes beszállítókra támaszkodhasson, s mindeközben számíthasson pénzügyi befektetésének a megtérülésére. Az FMEA tehát lehetővé teszi a Renault-nak, hogy a szakágazat számára megkerülhetetlen vállalkozásokba, mint a Trèves, befektessen, a Trèves ugyanis továbbra is az európai gépjárműipar egyik meghatározó beszállítója. Következésképpen az FMEA beavatkozásai ugyanazt a megközelítést követik, mint a Renault-é, amely maga is körültekintő piacgazdasági befektető.
(50)
Végezetül, a Renault társaság fenntartás nélkül osztja az FMEA-nak a hivatalos bizottsági vizsgálati eljárás megindítására válaszul benyújtott, az FMEA irányításában játszott szerepére, az FMEA működési módjára, az FMEA függetlenségére, továbbá az alapkezelő társaságnak az állami hatóságokhoz viszonyított függetlenségére vonatkozó észrevételeit.
(51)
A PSA 2010. július 6-án kelt levelében juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. A PSA szerint az FMEA-nak a Trèves társaságba történt befektetése nemcsak jövedelmező, hanem a Peugeot csoport gazdasági és stratégiai érdekeinek is megfelel.
(52)
A PSA-nak az FMEA-ban való részesedésszerzése a gyártó és az Alap azon közös szándékába illeszkedik, hogy olyan erős innovációs kapacitásokkal bíró stratégia vállalkozásokba fektessenek be, amelyek képesek biztosítani az ellátás biztonságát és a legjobban megszilárdítani az autóipari alkatrész-beszállítói ágazatot. A PSA másrészt úgy ítéli meg, hogy az FMEA befektetése megfelel a kockázatvállaláshoz viszonyított jövedelmezőségi elvárásainak.
(53)
Végezetül a PSA kiemeli, hogy egyrészt az FMEA-ban való részesedésszerzésére vonatkozó döntése, másrészt a francia állam és a gyártó között 2009 márciusában megkötött 3 milliárd EUR-s kölcsönmegállapodás között semmiféle feltételviszony nincs.
(54)
A Trèves egyik, névtelenségét megőrizni kívánó versenytársa 2010. június 23-i keltezésű levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. A versenytárs osztja a 2010. január 29-én megindított vizsgálati eljárásról szóló bizottsági határozatban foglaltakat. A versenytárs ugyanis úgy ítéli meg, hogy a Trèves társaság már a gazdasági válság kezdete előtt is gazdasági nehézségekkel küszködött, ezért nem lehet az ideiglenes közösségi keret intézkedéseinek kedvezményezettje. Másrészt, bármilyen legyen is a Trèves gazdasági helyzete, a számára esetlegesen juttatandó állami támogatásokat a versenyre gyakorolt igen számottevő kedvezőtlen hatások miatt jelentős kompenzációs intézkedéseknek kell kísérniük. Nem indokolt ugyanis egy olyan támogatás, amelynek egyedüli célja egy vállalkozás mesterséges életben tartása egy olyan szektorban, amely hosszú távon szerkezeti kapacitástöbblettel rendelkezik. A versenytárs úgy véli, hogy a Trèves társaságot kötelezni kellene arra, hogy egyes leányvállalatainak eladásával vagy tevékenységének drasztikus csökkentésével korlátozza piaci jelenlétét, és a szerkezetátalakításhoz nagyobb mértékben járuljon hozzá a saját forrásaival.
(55)
Az olasz gazdasági fejlesztési minisztérium 2010. június 15-én kelt levelében juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. A Bizottság „érveit” (14) két alapvető ponton osztja: az FMEA befektetése az állami alapok meghatározó jelenléte miatt kétséget kizáróan állami támogatás, másrészt ez a fajta támogatás olyan vállalkozásokat hivatott támogatni, amelyek már 2008 második negyedéve előtt is az iránymutatások szerinti nehézségekkel küszködtek.
IV. FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI
(56)
A 2010. január 29-én megindított hivatalos vizsgálati eljárást követően a francia hatóságok 2010. március 25-én kelt levelükben juttatták el észrevételeiket a Bizottsághoz.
(57)
A francia hatóságok szerint az FMEA-nak a Trèves vállalkozásba történt befektetésének módja és körülményei nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, hiszen a befektetés nem állami forrásokból történt, hanem többségében magán-, és nem az államnak tulajdonítható pénzeszközökből. Amennyiben pedig az FMEA forrásai mégis állami forrásoknak minősülnének, avagy a befektetési döntés az államnak lenne tulajdonítható, a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ez a befektetés a körültekintő piacgazdasági befektetés minden jellemzőjét magán hordozza. Másfelől pedig úgy ítélik meg, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozásoknak az állami hitelezők által engedélyezett átütemezése megfelel a neki járó összegek visszaszerzésére törekvő magánhitelező ismérveinek.
(58)
A francia hatóságok azzal érvelnek, hogy az FMEA befektetése semmilyen módon nem járt állami forrásoknak a „Stardust marine” ítélkezési gyakorlat értelmében történő átadásával (15). Az FMEA pénzeszközeinek a PSA és a Renault gyártókra eső része (2/3) tisztán magánpénzeszközök, ami pedig az FSI 1/3-os részesedését illeti, jóllehet ez állami eredetű, ám ezek a pénzeszközök nincsenek folyamatos állami ellenőrzés alatt. Az FSI, amelyet a magánbefektetési alapok mintájára hoztak létre, a többi magánbefektetési alapokkal versengő részvénytársaság formájában alakult meg. Az FSI hosszú távú, nyereségorientált befektetéseket eszközöl.
(59)
Másfelől az FMEA alapkezelője, a CDC Entreprises, jogállása, valamint működési módja okán nem áll az állami hatóságok felügyelete alatt. Jogállása miatt jogilag független a CDC-től, és kizárólag a tulajdonosai hasznára fektet be magánbefektetőkkel versengve vagy ezek oldalán. A CDC Entreprises tehát teljesen önállóan kezeli az FMEA pénzeszközeit. A Trèves-be történő befektetést illetően a CDC Entreprises az állam mindennemű beavatkozása nélkül követte az FMEA döntőbizottságának és befektetési bizottságának ajánlásait. A francia hatóságok ezért egyrészt arra következtetnek, hogy a befektetett források nem állami források, amennyiben nincsenek folyamatos állami ellenőrzés alatt, következésképpen nem állnak a nemzeti hatóságok rendelkezésére, másrészt pedig arra a következtetésre jutnak, hogy a befektetési döntés nem tulajdonítható az államnak, hiszen a CDC Entreprises az FMEA tulajdonosainak kizárólagos érdekében és teljesen függetlenül jár el.
(60)
Annak kapcsán, hogy az FMEA befektetése megfelel-e a körültekintő piacgazdasági befektetőkre vonatkozó elvnek, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az FMEA befektetési politikája előnyben részesíti a gépjárműipar számára nyereséges és stratégiai jellegű, erőteljes növekedéssel kecsegtető és erős innovációs kapacitással bíró projekteket. A Trèves esetében a befektetés több magánelemző által jóváhagyott, realista és szoros üzleti terv alapján valósult meg. Az FMEA-nak a Trèves tőkéjében való részesedésszerzése, valamint a részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények jegyzése más magánbefektetőkkel egy időben és azonos feltételekkel történt („pari passu” elvű befektetés). A francia hatóságok szerint ezek a momentumok elégségesek ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a befektetés megfelel a piaci gyakorlatnak.
(61)
A piacgazdasági magánhitelező elvének alkalmazását illetően a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozásoknak a Trèves javára történt átütemezése megfelel az ezen kritérium alkalmazása mögött megbúvó elképzelésnek, amelynek értelmében az állami és a magánhitelezőnek egyaránt törekednie kell azon összegek visszaszerzésére, amelyekkel egy pénzügyi nehézségekkel küszködő adós tartozik neki. A francia hatóságok először is leszögezik, hogy a Trèves csoport semmiféle adó- vagy társadalombiztosítási tartozáselengedésben nem részesült. A francia hatóságok úgy vélik, hogy a magánhitelező ismérvének megítélését lehetővé tevő két alapvető elem, nevezetesen a kötbérek és késedelmi pótlékok jelenléte, valamint az alkalmazott kamatláb teljesül az adott esetben. Az átütemezési terv ugyanis az átütemezési tervről szóló megállapodást megelőzően meghatározott késedelmi kamatokat és kötbéreket irányoz elő, amelyek a Trèves által fizetendő részletek kiszámításánál figyelembe lettek véve. Másfelől a Polgári törvénykönyv 1153. cikkével összhangban, amely úgy rendelkezik, hogy szerződési kikötés hiányában a magánhitelezőnek járó összeg késedelmes megfizetése a törvényes kamatlábbal meghatározott késedelmi kamat kiszabását vonja maga után, ez a kamatláb 2009-ben, az átütemezési terv megállapításának évében 3,79 % volt. Márpedig az átütemezési terv egész futamideje alatt az éves kamat mintegy [5-10] %. A francia hatóságok kiegészítésképpen emlékeztetnek arra, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezésére vonatkozó tervvel párhuzamosan a Trèves csoportnak hitelező bankok egy konszolidációs kölcsön útján saját követeléseik átütemezéséhez is hozzájárultak. A Trèves magánhitelezői tehát saját követeléseik visszafizetésének biztosítása érdekében saját maguk is fizetési könnyítést adtak.
(62)
A francia hatóságok első körben megállapítják, hogy a kapott észrevételek többsége azt erősíti meg, hogy az FMEA-nak a Trèves társaságba történt befektetése nem minősülhet állami támogatásnak. A francia hatóságok ezért ezen észrevételekkel kapcsolatban semmilyen további megjegyzést nem tesznek.
(63)
Az olasz hatóságok és a Trèves versenytársaként bemutatkozó, névtelenségbe burkolózó társaság által tett észrevételekkel kapcsolatban viszont a francia hatóságok a következő észrevételekkel kívánnak élni a Bizottság felé.
(64)
A francia hatóságok megállapítják, hogy az olasz hatóságok csupán azt állítják, hogy az FMEA-nak a Trèves társaságba történt befektetése az állami pénzeszközök által játszott „meghatározó szerep” miatt minősítendő állami támogatásnak. Ezt az állítást semmilyen bizonyíték vagy indokolás nem támasztja alá.
(65)
Úgyszintén a francia hatóságok szerint, a Trèves versenytársa bizonyítás nélkül él azzal a feltételezéssel, hogy itt állami támogatásról van szó, amely állítólag összeegyeztethetetlen a gazdasági és pénzügyi válság összefüggésében a Bizottság által 2008 decemberében elfogadott iránymutatásokkal és ideiglenes peremfeltételekkel. Az elemek, amelyekre a versenytárs gazdasági társaság érvelésében támaszkodik, vagy pontatlanok, vagy pedig összefüggéseikből kiragadottak, s ezért téves és elfogult értelmezést nyertek.
V. A VIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK MEGÍTÉLÉSE
(66)
Amikor a Bizottság egy nemzeti intézkedést vizsgál, először is azt kell tanulmányoznia, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülhet-e. E minősítés megállapítását követően pedig a Bizottság mérlegelheti, hogy az adott intézkedés az állami támogatások tilalmának elve alóli megengedett eltérések alapján mennyiben tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. Amennyiben a vizsgálat tárgyát képező intézkedés nem minősül állami támogatásnak, a támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálata okafogyottá válik.
V.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás meglétének értékelése
(67)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésének értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”
(68)
Ez a rendelkezés felsorolja azokat az ismérveket, amelyek alapján egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősülhet. Miként a Bíróság 2006. június 15-i ítéletében emlékeztet rá, ezek az ismérvek a következők: „elsősorban a támogatás állam általi vagy állami forrásból történő finanszírozása, másodsorban a valamely vállalkozásnak nyújtott előny, harmadsorban az említett intézkedés szelektív jellege, negyedsorban pedig ez utóbbinak a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása és az ebből eredő versenytorzítás.” (16)
(69)
Ezek az ismérvek halmazati jellegűek, vagyis valamennyinek teljesülnie kell ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásnak lehessen minősíteni. Ezért attól fogva, hogy a Bizottság megállapítja, hogy ezen ismérvek közül egy nem teljesül, biztonsággal állíthatja, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
V.1.1. Az FMEA 55 milliós befektetése
(70)
Ami az FMEA-nak a Trèves-be történt 55 millió EUR összegű befektetését illeti, először azt kell vizsgálni, hogy az előny ismérve teljesül-e.
(71)
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (17) egy vállalkozásba történő pénzapport nem tekintendő állami támogatásnak, ha az apport olyan feltételek mentén történik, amelyek egy rendes piacgazdasági körülmények között működő magánbefektető számára elfogadhatóak lennének („a piacgazdasági magánbefektető ismérve”).
(72)
Ebben a tekintetben, ha azzal a feltételezéssel élünk, hogy az FMEA a Trèves-ben birtokolt részesedését 2012 folyamán eladja, az FMEA által a befektetésére kalkulált belső megtérülési ráta (IRR) évi [ 12 %]. Ez a mutatószám az FMEA teljes befektetése, vagyis az [5-15] millió EUR összegű közvetlen tőkeapport, valamint a tőkéhez való hozzájutást lehetővé tevő, tartozáselismerést megtestesítő értékpapírok formájában (azaz részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények formájában) történt [40-50] millió EUR összegű apport adózás előtti jövedelmezőségének felel meg.
(73)
Ennélfogva annak megítélése érdekében, hogy a piacgazdasági magánbefektető ismérve teljesül-e, a Bizottságnak a következő kérdésekben kell állást foglalnia:
a)
A Trèves szerkezetátalakítási terve, amelynek alapján az FMEA kötelezettséget vállalt, hihető és realista-e?
b)
Az FMEA-nak a Trèves csoport tőkéjében történt [5-15] millió EUR-s részesedésszerzését megelőzően a Trèves csoport értéke megfelelő módon került-e meghatározásra?
c)
Az FMEA befektetésének időpontjában az IRR-t alátámasztó szerkezetátalakítási terv feltételezései ésszerűek és realisták voltak-e?
d)
Az elvárt [ 12 %] IRR elegendő-e?
(74)
A Bizottság a b) és d) kérdésekre adott válaszokhoz egyrészt az FMEA befektetési szerkezetével, másrészt a rendkívüli nyereség felosztásával összefüggő megfontolásokat csatol.
(75)
A fenti kérdésekre adandó válaszok teszik lehetővé a Bizottságnak, hogy meghatározza, hogy az FMEA hasonló feltételek mentén járt-e el, mint amilyen feltételeket megkövetelt volna egy olyan magánbefektető, akinek a befektetése egyrészt a gépjárműágazatnak a befektetés idején tapasztalható helyzetéből, másrészt a bizonyos pénzügyi nehézségekkel küszködő vállalkozás helyzetéből fakadó kockázattal járt volna.
(76)
Miként a (23) preambulumbekezdés említi, a 2008-as pénzügyi és gazdasági válság kitörését röviddel megelőzően a Trèves már kezdte learatni a 2005-ben indított első szerkezetátalakítási tervének gyümölcseit, amely a létszámleépítést és a termelési kapacitások ésszerűsítését célozta (18). A válság bekövetkeztekor a Trèves úgy döntött, hogy módosítja és elmélyíti a szerkezetátalakítási tervet.
(77)
2008 nyarának végén tehát a Trèves új lökést adott szerkezetátalakítási tervének, és 2008 decemberének végén, azaz a 2009. május 25-i egyeztetési jegyzőkönyv aláírása előtt több hónappal már a következő eredmények voltak tapasztalhatók:
-
az általános költségek erőteljes csökkenése: az e célból foganatosított intézkedések 2008 utolsó négy hónapjában lehetővé tették a Trèves tényleges általános költségei teljes összegének a 2008. évi tervelőirányzathoz viszonyított [20-30] %-os mérséklését,
-
a készletek jelentős zsugorodása: a készletek költsége 2008 második félévében [30-40] %-kal csökkent, és a júniusi [20-80] millió EUR-ról decemberre [0-60] millió EUR-ra esett vissza,
-
a tárgyi befektetések kézben tartása: 2008-ban ezek a 2008. évi tervelőirányzathoz képest [40-50] %-kal estek vissza,
-
létszámleépítés: a csoport franciaországi személyi állománya egyedül a 2008-as év folyamán [10-20] %-kal zsugorodott ([…] franciaországi alkalmazott 2008 decemberében a 2008. januári […] alkalmazottal szemben).
(78)
2009 elején a Trèves ezért hivatalosabb formában kidolgozta a szerkezetátalakítási terv újabb változatát, és ebben a […] független tanácsadó iroda segítségét vette igénybe. Az iroda konkrétan jóváhagyta a terv finanszírozásához szükségesnek ítélt ([110-140] millió EUR-nyi) pénzeszköz igényt (lásd a (25) és további premabulumbekezdéseket).
(79)
Először is hangsúlyozni kell, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő, a jövőbeli üzleti forgalomra vonatkozó előirányzat hihetőnek és realistának tűnik. Az előirányzat ugyanis a gyártóktól származó igen jelentősen visszavágott rendelési állományszint előrejelzésére épül. A 2009-re várt rendelésállomány például [15-25] %-kal kisebb a 2008-as szintnél. Másfelől a tervelőirányzat összecseng az ugyanebben az időszakban a gépjárműipari ágazat elemzői (például a JD Power társaság) által készített, az ágazatnak a 2011 környékén várható kilábalására és felállására vonatkozó előrejelzésekkel. A Trèves tehát jövőbeli üzleti forgalmát a rendelési állomány óvatos és alapos becslése alapján becsülte meg. A terv az ágazat helyzetének alakulása tekintetében óvatos marad, és a 2008-ban realizált értékesítésekhez viszonyítva 2011-ben […]-os tevékenységi szintre épít.
(80)
Ezenfelül a terv számottevő költség-visszaszorítást irányoz elő. A költségcsökkentést egyebek mellett a munkaerő hatékonyságának javításával és az üzemeltetési költségek szintjén történő megtakarításokkal kívánja elérni […] (19) […]. A költségek visszaszorítása jelentős létszámleépítésre is támaszkodik (a szerkezetátalakítás összesen 1 300 főt érint).
(81)
Ezen intézkedések alapján a szerkezetátalakítási terv az alábbiakat irányozza elő:
-
az egyensúlyhoz való visszatérést 2010-től, [0-10] millió EUR adózás előtti eredménnyel, [0-10] millió EUR pozitív cash flow-val és [40-70] millió EUR EBITDA-val,
-
2011-től [10-30] millió EUR adózás előtti eredményt, [10-30] millió EUR cash flow-t és [50-80] millió EUR EBITDA-t.
(82)
Megjegyzendő, hogy mielőtt kötelezettséget vállalt volna, az FMEA maga is megbízta az […] irodát azzal, hogy 2009. március közepe és április vége között végezze el a Trèves teljes átvilágítását („due diligence”). A szerkezetátalakítási tervet az FMEA csoportjai maguk is elemezték és jóváhagyták.
(83)
Másfelől szerkezetátalakításának keretében a Trèves vállalja, hogy átengedi a tevékenységét „[…]”, miközben figyelembe veszi ennek az ügyletnek a szakmai és társadalmi egyensúlyait, és törekszik arra, hogy hozzájáruljon az új Trèves csoport szakmai eszközének versenyképességéhez.
(84)
A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási terv, amelynek alapján az FMEA a Trèves társaságba való befektetését eszközölte, hihetőnek és realistának tekinthető.
(85)
A Trèves saját tőkéjének értéke az FMEA-befektetés előtt [15-40] millió EUR-ban került meghatározásra. Az FMEA ezen a bázison szerezte meg a Trèves tőkéjének [ 50] %-át, amikor [5-15] millió EUR összegű tőkeemelést hajtott végre. A Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy a vállalkozás akkori helyzetére figyelemmel ez a felértékelés megfelelő és óvatos volt-e.
(86)
Egy vállalkozás saját tőkéje értékének a megbecslésére többféle módszer létezik (20). Az egyik gyakran használt módszer az EBITDA-többszörös. E módszer alapján úgy lehet megbecsülni egy vállalkozás saját tőkéjének az értékét egy X évben, hogy ennek az X évnek az EBITDA-ját felszorozzuk az ágazatra relevánsnak ítélt számmal (szorzószámmal), és az eredményből kivonjuk a kötelezettségek nettó értékét.
(87)
Egy másik módszer az úgynevezett „Discounted Cash Flow Analysis”. A vállalkozás jövőbeli évekre rendelkezésre álló cash flow-jának („Free Cash Flows”) névleges értékét diszkontáljuk a névleges tőke súlyozott átlagköltségével (a továbbiakban: Weighted Average Cost of Capital vagy WACC), és a kapott értékből kivonjuk a kötelezettségek nettó értékét.
(88)
A harmadik módszer az üzleti forgalom többszöröse. E módszer alapján úgy lehet megbecsülni egy vállalkozás saját tőkéjének az értékét egy X évben, hogy ennek az X évnek az üzleti forgalmát felszorozzuk az ágazatra relevánsnak ítélt számmal (szorzószámmal), és az eredményből kivonjuk a kötelezettségek nettó értékét.
(89)
A Trèves saját tőkéje befektetés előtt értékének meghatározása céljából az FMEA a Discounted Cash Flow Analysis és az üzleti forgalom többszörösének módszerét használta, ugyanis mivel 2008 végén a Trèves-nek nem volt pozitív EBITDA-ja, az első említett módszer, az EBITDA-többszörös nem volt alkalmazható.
(90)
A Discounted Cash Flow Analysis módszere viszont lehetséges volt, és lehetővé tette a nyereségesség helyreállása kilátásának figyelembevételét, ami a vállalkozás teljesítménye várt javulásából adódó jótékony hatásoknak az értékelésbe történő beépítését eredményezi. Óvatossági intézkedésként és megerősítésként az üzleti forgalom többszöröse módszerének alkalmazására is sor került.
(91)
A vállalkozás Discounted Cash Flow Analysis módszerét illetően, a tőkeköltséget vagy az ágazati WACC-ot, amely az ágazat különleges kockázatát is magában foglalja, 12 %-ra becsülték. Ezek után az FMEA egy óvatosabb, a vállalkozás méretével és a befektetés nem likvid jellegével összefüggő különleges kockázathoz kapcsolódó további pótlékokat is magában foglaló, [ 12] %-os WACC-ot is számított. Az FMEA végül a vállalkozás kilábalása kontextusához (a szerkezetátalakításhoz) kötődő többletkockázat figyelembevétele érdekében [ 12] %-os WACC mellett döntött. A vállalkozás hosszú távú értékét (az úgynevezett „végértéket”) a 2011-es eredmények alapján számították ki. Így az FMEA a Trèves csoport saját tőkéjének értékét [15-40] millió EUR-ban állapította meg.
(92)
Az üzleti forgalom többszörösének módszerét illetően, a 2008. év végi üzleti forgalomra kalkulált és alkalmazott többszörös [0-1] volt. Ez a szorzószám megfelel az ügylet lebonyolításának idején az összehasonlítható vállalkozások esetében a piacon megfigyelt többszörösöknek. Helyénvaló aláhúzni, hogy ezek a többszörösök a gépjárműgyártó és az alkatrész-beszállító ágazatot 2008 végén és 2009 elején erőteljesen sújtó pénzügyi és gazdasági válság miatt negatív történelmi csúcsokat döntögettek (az üzleti forgalom hosszú távú többszörösének átlaga az autóipari alkatrész-beszállítói szektor esetében 0,51 volt). A [0-1]-es többszörös alapján a Trèves saját tőkéjének értéke [15-40] millió EUR-ra jött ki.
(93)
Így, jóllehet a [0-1]-es többszörös negatív történelmi csúcsnak tekintendő, az FMEA az ebből a többszörösből adódó értéket, és nem egy hosszú távú vagy több évre egyenletesen elosztott átlagtöbbszörösből adódó értéket fogadott el. Az FMEA a Discounted Cash Flow Analysisből adódó felértékelést sem fogadta el. A fentiekből következik, hogy a Trèves saját tőkéjének az FMEA-befektetés végrehajtása előtti felértékelése megfelelő és óvatos volt, az értékelés ugyanis a Discounted Cash Flow Analysis módszere szerint és a tőzsdei többszörösök által meghatározott intervallum alsó tartományában helyezkedik el. Egy ilyen összefüggésben elvégzett felértékelés kedvező a magánbefektető számára, hiszen az értékelési többszörösöknek a történelmi átlagszintekhez való visszatérése távlatában a rendkívüli nyereség kilátásainak erősítése irányába mutat.
(94)
Másfelől emlékeztetni kell arra, hogy az FMEA befektetése nem szorítkozik egy [5-15] millió EUR összegű tőkeapportra, amellyel a Trèves csoportban [ 50] %-os részesedést szerzett. Az FMEA ugyanis ezen felül évi [ 8] %-os kamatozású, a tőkéhez való hozzájutást lehetővé tevő, tartozáselismerést megtestesítő értékpapírok formájában (részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények) formájában további [40-50] millió EUR-t is apportált. Ez az apportösszetétel olyan kifinomult felépítés, amelyet egy ilyen ágazatban, mint a gépjárműipari alvállalkozói szektor, egy magánbefektető megkövetelt volna, ugyanis a jelentékeny nagyságú, részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvénycsomag megléte, amelynek paritása a gazdasági társaság teljesítményétől függ, a létező egyik legösztönzőbb ellenőrzési mechanizmus.
(95)
Az FMEA által felállított mechanizmus a következő. A részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvényeket a Trèves társaság új részvények kibocsátásával fizetheti vissza. A 2011-es paritást […] %-os bruttó fedezeti marzs elérésével határozták meg. Amennyiben a bruttó fedezet eléri ezt a küszöböt, a kötvények visszafizetése következtében az FMEA a saját tőke […] %-ának birtokába jut. Amennyiben ezt a küszöböt nem sikerül elérni, a kötvények visszafizetése folytán az FMEA a saját tőke […] %-át szerezné meg. A Trèves vezetőinek érdeke tehát az, hogy biztosítsák a bruttó fedezeti marzs elérését […]. A pénzügyi befektető és a részvényesek-vezetők érdekei ily módon szorosan összefonódnak annak érdekében, hogy a vállalatból történő kivonuláskor a társaság értéke a lehető legmagasabb legyen.
(96)
Egy magánbefektető általában úgy jár el, hogy megbecsüli a tervezett befektetési projekt által kitermelendő éves belső megtérülési rátát. Egy vállalatba történő befektetés éves IRR-jének a kiszámítása céljából meg kell határozni az adott vállalkozásnak az elvárt megtérülés idején való értékét.
(97)
Miként a (85)-(87) preambulumbekezdésben már leszögeztük, egy vállalkozás értékének a meghatározására többféle módszer létezik. A vállalkozás 2012. évi értékének becsléséhez - amikor az FMEA átruházhatja a részesedését (21) - az FMEA az EBITDA-többszörös módszeréhez folyamodott. Az ipari ágazatban gyakran használják ezt a módszert egy tőkebefektető vagy szavatolótőke-befektető kivonulása módozatainak a megtervezéséhez. Az FMEA egyébként az EBITDA alapján kalkulált elvárt megtérülés számítása során a vállalkozás kilábalását célzó releváns intézkedésre támaszkodik, mely kilábalásnak a befektetés időpontja (2009. május 25.) és 2011 vége között kell bekövetkeznie. Ráadásul azáltal, hogy az FMEA a 2011-re, és nem a 2012-re tervezett EBITDA-t veszi alapul (a 2012-es ugyanis magasabb), óvatos megközelítést választ, amelynek lényege az, hogy megbizonyosodik arról, hogy a vállalkozás kilábalása egy viszonylag rövid (valamivel két és fél évnél hosszabb) határidőn belül kielégítő módon megvalósul.
(98)
Ennélfogva az FMEA által az adott esetben kalkulált IRR a szerkezetátalakítási tervben szereplő három feltételezésen alapul. Az első az, hogy a Trèves csoport EBITDA-jának az előirányzat szerint 2011 végére [50-80] millió EUR-t kell elérnie. A második az, hogy a Trèves 2011. végi értékét az EBlTDA [1-6]-os többszörösével határozzák meg. Harmadsorban pedig a kötelezettségek nettó értékét 2011. végére [50-150] millió EUR-ra becsülik. A Bizottságnak tehát azt kell eldöntenie, hogy ezek a feltételezések hihetőek és realisták voltak-e abban az időben, amikor az FMEA a befektetését eszközölte.
(99)
Először is, a 2011-es EBITDA értékét illetően ki kell emelni, hogy ez az előirányzat a szerkezetátalakítási terv végrehajtására épül. Márpedig, miként ezt a (76) és az utána következő preambulumbekezdések kifejtik, a szerkezetátalakítási terv hihetőnek és realistának tekinthető. Így emlékeztetni kell arra, hogy a költségek visszafogása alapvetően a munkaerő hatékonyságának javítása, továbbá - a […]-nak köszönhetően - az üzemeltetési költségek szintjén történő megtakarítások révén valósul meg. A költségek visszaszorítása jelentős létszámleépítésre is támaszkodik (a szerkezetátalakítás összesen 1 300 főt érint).
(100)
Másodsorban, a vállalkozás értékének meghatározásához használt [1-6]-os EBITDA-többszörös megfelel a 2000-2009-es időszakban az ágazatra kalkulált átlagtöbbszörösnek ([1-6]), levonva belőle a társaság kilábalása kontextusával összefüggő prudenciális intézkedésként levont típuseltérést. Ez a többszörös valamivel magasabb az ágazatra a befektetés időpontjában kalkulált többszörösnél (mintegy 4,2). Ugyanakkor a 2011. év végi felértékeléshez elegendően óvatos egy [1-6]-os számra támaszkodni, figyelemmel a mutatószám tervezett helyreállására, amely egyébként a befektetés időpontjában már határozottan elkezdődött (2008 decemberében [1-6] volt, míg 2009 májusában [1-6]). Ez a többszörös a hosszú távú ágazati előrejelzésekben szereplő [1-6] és [1-6] közé eső többszörösök tükrében is különösen óvatosnak tűnik.
(101)
Harmadsorban, a 2009 áprilisában készített előrejelzések a nettó kötelezettségállomány javulását tükrözték, amelynek az előrejelzések szerint a 2008. év végi [100-200] millió EUR-ról 2010 végére [100-200] millió EUR-ra kell változnia (a kötelezettségállomány előzőleg romlott, a 2005. év végi [100-200] millió EUR-ról 2008 végére [100-200] millió EUR-ra változott.) A 2009-2011-es időszakra elfogadott EBITDA tervelőirányzat szintjére, az immateriális és tárgyi befektetésekhez kapcsolódó jelentős többletköltségek hiányára, valamint a szerkezetátalakításra képzett többlet céltartalékok hiányára figyelemmel a [0-30] millió EUR-nyi előirányzott csökkenés óvatosnak tűnik.
(102)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést kell levonni, hogy a befektetés időpontjára kalkulált IRR ésszerű feltételezéseken alapul.
(103)
Ami azt a kérdést illeti, hogy a befektetésben rejlő kockázatra tekintettel elfogadható-e a megcélzott [ 12 %]-os IRR, a Bizottság a következő észrevételeket fogalmazza meg.
(104)
Először is, emlékeztetni kell arra, hogy a (97)-(100) preambulumbekezdésben foglaltak alapján elvégzett számítás valójában [ 15 %]-os IRR-t eredményez. Az FMEA azonban biztonsági és óvatossági intézkedésként a 2011-re várt EBITDA-ra […] %-os levonást alkalmazott. A jelen elemzés céljaira elfogadott IRR tehát a vállalkozás alakulására vonatkozó pesszimista forgatókönyvből adódik. Miként ugyanis már volt szó róla, az alapforgatókönyv [ 15 %]-os IRR-ről szól, míg az optimista forgatókönyv ([…] %-kal magasabb EBITDA) [ 20 %] körül mozgó IRR-t irányoz elő.
(105)
Ezek után rá kell mutatni, hogy az ügylet nem likvid jellegére figyelemmel az FMEA befektetésének időpontjában nem lehetséges összehasonlítható jegyzett árakra hivatkozni (például az utoljára visszafizetendő kölcsönök esetében) ahhoz, hogy meg lehessen ítélni, hogy az előirányzott IRR-szint megfelelő-e. Az alábbiakban viszont több olyan momentum ismertetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik az FMEA által 2009 májusában elfogadott [ 12 %]-os IRR-küszöb megítélését.
(106)
Először is le kell szögezni, hogy a gépjárműipari alvállalkozási szektorban a befektetések tényleges megtérülése gyakran alacsony. A 2008 második félévében kitört válságot megelőző öt év folyamán ugyanis az átlag IRR 8,5 % körül mozgott (22). Ugyanakkor a profi befektetők az ezen ágazathoz tartozó vállalkozásoknak [a többi szektorhoz viszonyított] alacsony értékszintjével összefüggő potenciális nyereség tudatában gyakran fektettek be ebbe a szektorba. Ezért például 2006-ban azok a befektetők, akik a piac 2003-as mélypontján fektettek be, kiugró IRR-eket könyvelhettek el (ezek három éven keresztül az évi 20 %-ot is meghaladták).
(107)
Ennélfogva a tapasztalt átlagmegtérülések meghaladása érdekében egy profi befektetőnek alapos piacismeretre kell támaszkodnia, és ez érvényes is az FMEA-ra, továbbá a hozamoptimizálást lehetővé tevő részesedési szerkezetet kell előirányoznia, ami szintén áll az FMEA befektetésére (lásd a befektetés összetételére vonatkozó megfontolásokat a (94) és (95) preambulumbekezdésben, valamint a rendkívüli nyereség felosztására vonatkozó megfontolásokat a (110) és (111) preambulumbekezdésben).
(108)
Ezen túlmenően a francia hatóságok hivatkoznak az AFIC (a Francia Tőkebefektetők Egyesülete) egyik tanulmányára, amely figyeli a franciaországi tőkebefektetési szektor teljesítményének alakulását. A tanulmány több mint 500 befektetési alapot kezelő több mint 120 szervezet által közölt adatokon alapul. Az AFIC munkái a fejlesztési célú tőke 2007. végi 14,1 %-os nettó hozamáról, míg 2008. végi 10,8 %-os nettó hozamáról számolnak be (amely az FMEA befektetéséhez közelebbi időpont). A fejlesztési célú tőke a befektetési tőkének az FMEA befektetési politikája szemszögéből releváns alosztálya (kisebbségi részesedésszerzés és friss pénzinjekció). A kezelőtársaság javadalmazási költségének figyelembevétele után, amelynek becsült összege legfeljebb […], a piaci teljesítmény felmutatásához szükséges elérendő IRR-cél 12 és 15 % között mozog.
(109)
Végezetül, a befektetés időpontjában rendelkezésre álló paraméterek lehetővé teszik a tőke súlyozott átlagköltségének (a WACC-nak) a MEDAF (23) alapján felállított és a franciaországi gépjárműipari szektorhoz igazított meghatározását, amely a Trèves vállalkozás méretével és a befektetés nem likvid jellegével összefüggő különleges kockázathoz kapcsolódó további pótlékokat is magában foglalja. A kockázati pótlékban rejlő ezen további elemekre tekintettel a vonatkozó WACC a befektetés időpontjában [ 12] %-ra lett becsülve, amelyet az FMEA [ 12] %-ra emelt meg (lásd a (91) preambulumbekezdést). Márpedig emlékeztetni kell arra, hogy a WACC az egy vállalkozás tőkenyújtói (a részvényesek és a hitelezők) által a befektetési projektek finanszírozásához megkövetelt minimum megtérülési arány. A Trèves számára kiszámított WACC tehát szignifikáns jelzés a [ 12 %]-os IRR-küszöb elfogadhatóságára nézve (24).
(110)
Másfelől alá kell húzni, hogy a Trèves vállalkozásból adódó rendkívüli nyereség az FMEA és a történelmi részvényes között nem a Trèves tőkéjében való részesedésük arányában lesz felosztva. A vállalatból történő […]-ben bekövetkező kivonulás esetére ugyanis a részvényesi megállapodás kimondja, hogy a vállalkozás értékének első […] millió EUR-nyi szelete teljes mértékben az FMEA-t illeti (első sáv). Ezután az értékesítésből származó bevételnek a […] millió EUR és az évente […] %-kal feltőkésített FMEA-befektetés összegével egyező összeg közé eső része […] %-ban az FMEA és […] %-ban a történelmi részvényesek között kerül felosztásra (második sáv). Végül e határértéken felül az eladásból származó bevétel […] %-át kapja az FMEA és […] %-át kapják a történelmi részvényesek.
(111)
A rendkívüli nyereségre vonatkozó ezen megállapodás védi az FMEA-t, hiszen az FMEA ezáltal jelentős garanciát kap arra nézve, hogy a befektetésére számított [ 12 %]-os IRR-t hamar elérik (ez az arányszám a Trèves fent ismertetett WACC-jának felel meg). Azután ez a megállapodás erőteljesen ösztönzi a történelmi részvényest és a vállalat vezetőit arra, hogy teljesítsék, sőt túl is teljesítsék a szerkezetátalakítási terv célkitűzéseit: a terv a különböző forgatókönyvek értelmében az FMEA számára [ 12 %]-os, [ 15 %]-os vagy [ 20 %]-os IRR-t eredményez.
(112)
Az előző megállapításokból tehát az következik, hogy a befektetés időpontjában az előirányzott [ 12 %]-os IRR ésszerű, és a befektetésben rejlő kockázatra tekintettel elfogadható volt.
(113)
A Trèves szerkezetátalakítási tervének, az FMEA-befektetést megelőző felértékelésének, a befektetés szerkezetének, a [ 12 %]-os IRR-t alátámasztó feltételezéseknek, továbbá az említett IRR-szint megfelelőségének elemzését követően (különös tekintettel a rendkívüli nyereség felosztására vonatkozó részvényesi megállapodásra), meg kell állapítani, hogy az FMEA hasonló feltételek mentén járt el, mint amilyen feltételeket megkövetelt volna egy olyan magánbefektető, akinek a befektetése egyrészt a gépjárműágazatnak a befektetés idején tapasztalható helyzetéből, másrészt a bizonyos pénzügyi nehézségekkel küszködő vállalkozás helyzetéből fakadó kockázattal járt volna. Más szóval, az FMEA 55 millió EUR-s befektetése megfelel a piacgazdasági magánbefektető ismérvének. Tehát nem részesíti előnyben a Trèves vállalkozást.
V.1.2. Az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési terve
(114)
A francia hatóságok 18,4 millió EUR értékben adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési tervet engedélyeztek a Trèves részére. Ezen intézkedés vonatkozásában a Bizottság először is az előny ismérvét kívánja vizsgálni.
(115)
A Bizottság döntési gyakorlata és az ítélkezési gyakorlat szerint egy állami hitelező által engedélyezett tartozásátütemezési megállapodás nem képez állami támogatást akkor, ha az állami hitelező magatartása összehasonlítható egy olyan magánhitelezőével, aki „törekszik a neki járó összegek visszaszerzésére, és aki evégett az adóssal olyan megállapodásokat köt, amelyek értelmében a visszatérítés megkönnyítése érdekében a felhalmozott tartozásokat átütemezik, vagy a felek részletekben történő visszafizetésben állapodnak meg.” (25)
(116)
Az adósságátütemezési terv a Trèves állami hitelezői számára a kényszerbehajtásnál jobb megoldást jelent, kényszerbehajtás esetén ugyanis az állami hitelezők a vállalkozás általános eladósodottságára figyelemmel nem elsődleges kintlevőségeiknek csak egy részét szerezték volna vissza. Az átütemezés engedélyezésével viszont az adó- és társadalombiztosítási tartozások biztosítására elsőrendű jelzálogok […] létesítésére került sor (a 2009. május 25-i egyeztetési jegyzőkönyv […] cikke). Ezeket az eszközöket a jegyzőkönyv 7. sz. melléklete határozza meg. Nettó könyv szerinti értékük 2008. december 31-én [25-35] millió EUR volt. Az állami hitelezők javára létesített biztosítékok összege tehát a kintlevőségeiknek több mint 140 %-ára rúg; a kintlevőségek állnak a tőkéből (18,4 millió EUR), késedelmi kötbérekből és késedelmi kamatokból (lásd a (117) preambulumbekezdést).
(117)
Másfelől a Trèves állami hitelezői kamatokat is kapnak, a 18,4 millió EUR-s összeghez ugyanis még járul [1-2] millió EUR késedelmi kötbér és [1-2] millió EUR késedelmi kamat; az összes tartozást […] és […] között […] EUR-s részletekben kell visszafizetni. A kötbérek és késedelmi kamatok összege [2-4] millióra rúg, vagyis a tőke [10-20] %-ára, amely az átütemezési terv súlyozott átlag futamideje alatt mintegy [0-10] % éves kamatot tesz ki. Ez a kamatláb kezdetektől fogva magasabb volt a pénzintézetek által a Trèves-nek a 2009. május 25-i egyeztetési jegyzőkönyv keretében kiajánlott kölcsönök kamatánál, mind az új hitel, mind a konszolidációs kölcsön esetében (26).
(118)
Ebben a vonatkozásban azt is hangsúlyozni kell, hogy az állami hitelezők kötelezettségvállalása a bankok számottevő kötelezettségvállalásával párosult ([30-60] milliós konszolidációs kölcsön és [10-30] milliós új hitel). Az egyeztetési jegyzőkönyv ráadásul kifejezetten kimondja, hogy a bankok javára létesített biztosítékok csak másodrendűek […], ami azt jelenti, hogy a bankok hitelezőkként addig semmilyen biztosítékot nem érvényesíthetnek, amíg az elsőrendű állami hitelezők teljes mértékben kielégítést nem nyertek.
(119)
Ezen túlmenően a Trèves csoport semmilyen adó- és társadalombiztosítási tartozáselengedésben nem részesült.
(120)
Végül pedig a francia hatóságok megerősítették, hogy a jelenlegi átütemezési terv nem képezi egy előző terv meghosszabbítását vagy módosítását.
(121)
A fentiekből tehát kiviláglik, hogy a Trèves javára engedélyezett adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési tervet a francia hatóságok a szerkezetátalakítási terv mögött megbúvó, hihetőnek ítélt feltételezések alapján (lásd az V. szakaszt) engedélyezték, és a tartozásátütemezési tervet egy ugyanilyen körülmények közé kerülő piacgazdasági magánhitelező által elfogadható részletek jellemzik.
V.2. Következtetés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás meglétének megítéléséről
(122)
Az V. szakasz 1. pontjában ismertetett pontokra figyelemmel kitűnik, hogy sem az FMEA 55 millió EUR-s befektetése, sem a 18,4 millió EUR-s adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési terv nem hozza előnybe a Trèves csoportot. Következésképpen ezek az intézkedések nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
VI. ÁLTALÁNOS KÖVETKEZTETÉS
(123)
A szóban forgó intézkedések alapos vizsgálatát követően a Bizottság megállapítja, hogy ezek nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Trèves vállalkozás vonatkozásában hozott két intézkedés, amely egyfelől az Autóipari Alkatrészbeszállítók Modernizációs Alapjának (FMEA) 55 millió EUR összegű befektetéséből, másfelől a Francia Köztársaság által engedélyezett 18,4 millió EUR összegű adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési tervből áll, nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 20-án.