RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 2/2012
af 4. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1890/2005 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam, og opkrævede endeligt den midlertidige told. Samtidig blev proceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne afsluttet.
(2)
Den 25. august 2009 efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 768/2009 (3) ovennævnte foranstaltninger, for så vidt angår en eksporterende producent i Vietnam.
(3)
Forordningen, som førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse bl.a. i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan, omtales herefter som »den oprindelige forordning«. Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning over for de pågældende lande, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 19. august 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af European Industrial Fasteners Institute (»EIFI«) (»ansøgeren«) på vegne af fem EU-producenter: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. og Ugivis S.A., som tegner sig for en stor del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(5)
Anmodningen var begrænset til de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført på importen med oprindelse i Kina og Taiwan (»de pågældende lande«). Følgelig er de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Vietnam, Indonesien og Thailand, ikke genstand for denne fornyede undersøgelse.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 19. november 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(8)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(10)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra de pågældende lande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen fastlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne. På baggrund af de modtagne svar blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med de taiwanesiske eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og EU-producenter. Med hensyn til Kina var der ingen eksporterende producenter fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(13)
Der var 36 taiwanesiske eksportører/eksportørgrupper eller -sammenslutninger, der fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ti af dem kunne ikke tages i betragtning, da de tilsyneladende kun var handelsvirksomheder eller ikke eksporterede til Unionen i NUP. Ud fra de oplysninger, der blev indsendt af de samarbejdsvillige taiwanesiske virksomheder, udvalgte Kommissionen en stikprøve på fire eksporterende producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte virksomheder sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 41,6 % af den taiwanesiske eksport til Unionen i NUP.
(14)
Med hensyn til de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen blev der ud af otte virksomheder, som leverede de ønskede oplysninger, udvalgt de tre største, der tegnede sig for næsten 90 % af den importerende mængde, som var blevet oplyst af de samarbejdsvillige virksomheder, til at indgå i stikprøven. Efterfølgende indsendte kun én importør en spørgeskemabesvarelse.
(15)
Tolv EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på seks EU-producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte EU-producenter sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fem producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 38 % af alle EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU i NUP.
(16)
Kommissionen sendte spørgeskemabesvarelser til de parter, der indgik i stikprøven, og til alle de brugere, som den vidste var berørt heraf. Som forklaret ovenfor indkom der spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre eksporterende producenter fra Taiwan og én importør. Ingen af de brugere, der blev kontaktet, gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
Som forklaret i betragtning 13 og 15 besluttede en taiwanesisk eksporterende producent og en EU-producent, som begge indgik i en stikprøve, ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse. Imidlertid blev stikprøverne af de resterende virksomheder i begge tilfælde stadig anset for repræsentative med hensyn til de relevante salgsmængder.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italien
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
-
Ugivis S.A, Belley, Frankrig.
b)
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportører, Shu-Lin City
-
Shekai Precision Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportør, Kaohsiung
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er berørt af denne fornyede undersøgelse, er den samme som den, der er defineret i den oprindelige forordning, nemlig visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som i øjeblikket er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
Fire parter gav sig til kende og hævdede, at de varer, der er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10 og 7318 15 51 bør udelukkes fra denne undersøgelses anvendelsesområde, da de angiveligt ikke er fremstillet i Den Europæiske Union. Denne påstand blev afvist, da i) der ikke blev forelagt nogen dokumentation for, at disse varer ville være forskellige med hensyn til de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, og ii) varedækningen under ingen omstændigheder kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
(22)
Efter fremlæggelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anbefalet at opretholde de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede én af de taiwanesiske eksporterende producenter, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af to metaller ikke burde være omfattet af varedækningen på grund af de betydelige forskelle, der findes mellem disse varer af to metaller og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål for så vidt angår enhedssalgspris, produktionsomkostninger, grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika såvel som anvendelse. Imidlertid kan varedækningen ikke ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, jf. betragtning 21. Denne påstand vil kunne behandles i en interimsundersøgelse om varedækningen, som denne virksomhed kan anmode om.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. KINA
1.1. Indledende bemærkninger
(24)
Som forklaret ovenfor var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Af den grund måtte konklusionerne med hensyn til sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping i det efterfølgende baseres på de bedst mulige foreliggende resultater, især Eurostat-data og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle kinesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
1.2. Dumping af import i NUP
(26)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke beregnes individuelle dumpingmargener.
(27)
Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Kina til Unionen tilsyneladende indført med dumpingmargener på mellem 13,6 % til 61,8 %. Som nævnt i indledningsmeddelelsen sammenlignede ansøgeren eksportpriserne fra Kina til Unionen med en beregnet normalværdi i Taiwan, der var referencelandet i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Da der ikke var tale om samarbejde fra de kinesiske virksomheder, findes der ingen oplysninger, som kunne føre til en anden konklusion. Endvidere blev det konstateret, at den normale værdi, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske virksomhed, var væsentligt højere end den normale værdi, der var blevet fastsat af ansøgeren i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Da der ikke er tegn på, at eksportpriserne fra Kina til Unionen er forskellige fra priserne i anmodningen, er det sandsynligt, at dumpingen fra Kina fortsat har fundet sted på højere niveauer end de niveauer, der var anført i anmodningen.
1.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(29)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, blev sandsynligheden for fornyet dumping også undersøgt.
(30)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet hos de kinesiske producenter og deres eksport til tredjelande.
1.3.1. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(31)
Eftersom der er meget få oplysninger til rådighed om den kinesiske industri for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, blev oplysningerne fra anmodningen om fornyet undersøgelse anvendt til at skønne kapaciteten i Kina. På det grundlag er der tilsyneladende siden 2003 oprettet nye produktionsanlæg i Kina for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden har de kinesiske producenter som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (6), og det efterfølgende fald i den kinesiske import af disse varer til Unionen fra 2009 en betydelig uudnyttet produktionskapacitet, der vil kunne anvendes til at fremstille den pågældende vare, da produktionen nemt kan ændres mellem de to forskellige varetyper
1.3.2. EU-markedets attraktivitet
(32)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport af den pågældende vare. Tværtimod er importmængden fra Kina til Unionen steget med 13 % mellem 2007 og NUP ifølge Eurostat-data. Prisudviklingen på kinesisk import for samme periode viste, at ifølge Eurostat steg den gennemsnitlige importpris. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål henhørende under den KN-kode, som repræsenterer 59 % af den samlede importmængde i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. Heraf fremgår, at de kinesiske eksportører stadig var i stand til at øge deres eksportmængde og yderligere sænke deres priser for størstedelen af de berørte eksporterede varer, til trods for de gældende foranstaltninger.
1.3.3. Eksport til tredjelande
(33)
Med hensyn til mængden af og priserne på den kinesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de kinesiske eksportoplysninger vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne for Taric-niveauet, udgør den pågældende vare ca. 3 % af mængden inden for disse HS-koder. Eksportoplysningerne er derfor ikke en særlig nyttig kilde til oplysninger. Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der heller ikke indhentes andre relevante oplysninger om kinesisk eksport til tredjelande.
1.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den gældende uudnyttede kapacitet i Kina og det forhold, at importen af den pågældende vare til Unionen steg i den betragtede periode til trods for antidumpingforanstaltninger, er der faktisk tilsyneladende et incitament for de kinesiske eksporterende producenter til yderligere at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningen får lov til at udløbe.
2. Taiwan
2.1. Indledende bemærkninger
(35)
Det bemærkes, at i betragtning af det store antal taiwanesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for deres samarbejdsvilje, blev der udtaget en repræsentativ stikprøve på fire virksomheder/grupper af virksomheder til yderligere undersøgelse. En af disse fire virksomheder trak senere sit tilbud om samarbejde tilbage. Imidlertid blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ, da de resterende virksomheder tegnede sig for 41,6 % af den samlede taiwanesiske eksport (7) til Unionen i NUP.
(36)
Det bemærkes yderligere, at under de udførte kontrolbesøg på stedet hos de resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, var det ikke muligt at kontrollere oplysningerne i den ene af spørgeskemabesvarelserne, og det blev konstateret, at den anden virksomhed havde leveret vildledende oplysninger. De berørte eksporterende producenter blev omgående underrettet om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18, som ville medføre en tilsidesættelse af de leverede oplysninger og anvendelse af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomhederne fik mulighed for at komme med yderligere bemærkninger om dette forhold. Imidlertid ændrede de efterfølgende bemærkninger ikke Kommissionens afgørelse om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger for så vidt angår de to eksporterende producenter. Følgelig blev der beregnet en individuel dumpingmargin for kun én taiwanesisk eksporterende producent.
(37)
Ud fra ovenstående måtte de fleste konklusioner om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, som er anført i det efterfølgende, baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især hvad angår oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, en samarbejdsvillig importør, Eurostat-data og de oplysninger, som ansøgeren havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle taiwanesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
2.2. Dumping af import i NUP
2.2.1. Normal værdi
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(39)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de varetyper, der solgtes til eksport til Unionen. De elementer, der blev taget i betragtning i forbindelse med en definition af varetyper, omfattede i) typen af skruer, bolte og møtrikker ii) kvaliteten af den stål, der var blevet anvendt som råmateriale, iii) DIN-normen i forbindelse med skruer, bolte og møtrikker, iv) diameteren på skruer, bolte og møtrikker samt v) deres længde.
(40)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(41)
Undersøgelsen af, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev foretaget ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(42)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2.2. Eksportpris
(43)
Alle eksportsalg foretaget af den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent til EU-markedet med undtagen af et tilfælde skete direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
For den eksporttransaktion, hvor eksporten til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden handelsvirksomhed i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
2.2.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger og pakningsomkostninger, provisioner og rabatter, når dette var relevant og velbegrundet.
2.2.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Baseret på ovennævnte metode blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportør fortsat anvendte dumpingpraksis i NUP. Beregnet på grundlag af 4 ud af de 12 måneder i NUP beløb dumpingen sig til 22 %.
(47)
Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping. I udløbsundersøgelser er det ikke nødvendigt at fastslå en dumpingmargen for alle transaktioner, da en sådan beregning kun er nødvendig for at ændre den gældende antidumpingsforanstaltnings niveau, og det er ikke formålet med en udløbsundersøgelse. De 4 måneder, der blev udvalgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over de 12 måneder i NUP.
(48)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, at visse hjemlige transaktioner, der var indberettet i spørgeskemaet, og som var blevet taget i betragtning i forbindelse med beregningen af den normale værdi, faktisk var beregnet til eksport til Den Europæiske Union og ikke til det hjemlige forbrug. Virksomheden fremførte, at dette videresalg skete gennem uafhængige producenter eller forhandlere i Taiwan af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(49)
Det skal bemærkes, at der ikke var dokumentation for påstanden om, at disse varer ville blive eksporteret til Den Europæiske Union. Derfor måtte denne påstand afvises.
(50)
Med hensyn til anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for så vidt angår de andre to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, er der ikke blevet beregnet en dumpingmargin for dem. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Taiwan angiveligt indført med dumpingmargener på mellem 14 % og 50 %. Der findes ingen oplysninger, som giver anledning til en anden konklusion. Konstateringen af, at den eneste undersøgte virksomhed foretager dumping på EU-markedet, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Taiwan er lavere end denne virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræfter endvidere, at der på baggrund af de undersøgte oplysninger finder dumping sted på nationalt plan.
2.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(51)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt for Taiwan.
(52)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de taiwanesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet for de taiwanesiske producenter og deres eksportpriser til tredjelande.
2.3.1. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(53)
Med hensyn til eksportørernes uudnyttede kapacitet beror følgende konklusioner hovedsageligt på oplysningerne i den fornyede anmodning og på oplysningerne fra kontrolbesøgene, da der kun findes få offentligt tilgængelige oplysninger om den taiwanesiske erhvervsgren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse har nye taiwanesiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål investeret i nyt udstyr for at øge deres produktionskapacitet. Desuden fremgår det af kontrolbesøget, at investeringerne i kapaciteten forventes at stige med 12 % i 2011 sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Den uudnyttede kapacitet hos den samarbejdsvillige producent i NUP var på 7 % af den samlede produktionskapacitet. Lagerbeholdningerne blev anset for at være meget lave, da den samarbejdsvillige virksomhed kun fremstillede den pågældende vare efter ordre.
2.3.2. EU-markedets attraktivitet
(54)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke påvirkede ekspansionen af den taiwanesiske eksport til Unionen. Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger var importmængden fra Taiwan ret stabil mellem 2007 og NUP, men værdien af denne import faldt med 16 % i den samme periode. Det tyder på, at den gennemsnitlige salgspris for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Taiwan faldt i løbet af NUP. Det viser, at trods de gældende foranstaltninger var de taiwanesiske eksportører stadig i stand til at opretholde eksportmængden og yderligere sænke deres priser.
(55)
I den henseende påpegede en af de interesserede taiwanesiske parter, at faldet i de taiwanesiske eksportpriser ikke var et resultat af eksportørernes fjendtlige prisadfærd, men snarere var en følge af prisudviklingen på den centrale råvare, dvs. valsetråd. Det er værd at bemærke, at faldet i råvarepriser påvirkede alle producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på samme måde. Imidlertid er konklusionen om, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de taiwanesiske eksportører, stadig uændret, da det lykkedes disse at opretholde deres eksportmængde på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2.3.3. Eksportpriser til tredjelande
(56)
Med hensyn til den taiwanesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de taiwanesiske eksportoplysninger, som kunne analyseres, vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne på Taric-niveau, tegnede den pågældende vare sig for ca. 2,6 % af mængden inden for disse HS-koder. Derfor giver sådanne oplysninger ingen mening som kilde til oplysning i forbindelse med eksportmængder og -priser til tredjelande for den pågældende vare fra Taiwan. Imidlertid viser kontrollerede eksportoplysninger fra de tre taiwanesiske eksportører, der indgik i stikprøven, et fald i eksportmængden til tredjelande. Det tyder på, at den taiwanesiske eksport er mere EU-orienteret.
(57)
Det bemærkes også, at oplysningerne fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksportør viser, at enhedssalgsprisen er 10 % højere ved salg til Unionen sammenlignet med andre lande, og at eksportmængden til andre lande kun tegner sig for 20 % af eksportmængden til Unionen.
2.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(58)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Taiwan stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den nuværende uudnyttede kapacitet i Taiwan og EU-markedets attraktivitet ser det rent faktisk ud til, at de taiwanesiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis den nuværende foranstaltning får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(59)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(60)
På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønnet til at være på 63 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(61)
Som anført i betragtning 11 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Ud af de 12 producenter, som indgav oplysninger i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, blev der udvalgt en stikprøve på seks producenter. Efterfølgende som forklaret i betragtning 17 var der en producent, som ikke samarbejdede. De producenter, som var udvalgt til stikprøven, og som samarbejdede, tegnede sig for ca. 31 % af den samlede anslåede EU-produktion.
2. EU-erhvervsgrenen
(62)
Alle EU-producenter, som er omtalt under betragtning 59, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(63)
De relevante Eurostat importstatistikker for KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 sammen med oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning suppleret med de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, blev anvendt til at vurdere udviklingstendenserne med hensyn til mængde og pris.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen, som stammer fra anmodningen om fornyet undersøgelse og suppleret med kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, der indgik i stikprøven, og importmængden oplyst af Eurostat.
(65)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mellem 2007 og NUP forblev forbruget i Unionen relativt stabilt. Imidlertid var der mellem 2007 og 2009 et dramatisk fald på 18 % i tråd med den globale negative virkning af finanskrisen. Mellem 2009 og NUP kom EU-forbruget sig igen og viste en stigning på 20 %.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra de pågældende lande
3.1. Kumulering
(67)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra de pågældende lande blev den individuelle situation for hvert enkelt land undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(68)
Det blev konstateret, at importmængderne fra både Kina og Taiwan lå over mindsteniveauet, som er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og som ikke var ubetydelig. Desuden fulgte importmængderne fra de to lande en stort set ensartet udvikling i den betragtede periode og faldt mellem 2007 og 2009 efterfulgt af en stigning i NUP. Med hensyn til de gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 32, fremgik det af prisudviklingen for den kinesiske import, at den gennemsnitlige importpris ifølge Eurostat steg. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål angivet under en KN-kode, der udgør størstedelen af den samlede mængde importeret i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. De taiwanesiske priser faldt i den betragtede periode og var på deres laveste niveau i NUP. Det fremgik også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Betingelserne for kumulering blev således anset for at være opfyldt.
3.2. Dumpingimport fra Kina og Taiwan
(69)
Importen fra Kina og Taiwan udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra de pågældende lande (ton)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Importpriser fra de pågældende lande (EUR/ton)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Som det fremgår af ovennævnte tabel steg importmængden fra de pågældende lande med 3 % i den betragtede periode. I tråd med udviklingen inden for forbruget var der et fald i perioden 2008-2009. Imidlertid var dette fald mindre udtalt end faldet i forbruget i samme periode. Mellem 2009 og NUP steg importen igen med op til 43 %.
(71)
De gennemsnitlige importpriser faldt med 5 % i løbet af den betragtede periode. Hvad angår mængderne, var importpriserne på deres laveste niveau i 2009, hvorefter de steg let.
(72)
I den betragtede periode fulgte markedsandelen for dumpingimporten udviklingen i forbruget og forblev stabil på ca. 7 %.
3.3. Prisunderbud
(73)
I lyset af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og det begrænsede samarbejde fra de taiwanesiske eksporterende producenter er der meget få oplysninger, der er tilgængelige med hensyn til de forskellige skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, der eksporteres til Unionen. Dette forhold sammen med den omstændighed, at den pågældende vare omfatter en lang række forskellige former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med en stor prisvariation (f.eks. kan enhedspriserne inden for kategorien træskruer variere op til 30 gange) har gjort det umuligt at foretage en fornuftig prissammenligning i forbindelse med fastsættelsen af underbudsmarginer. Sammenligningen af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, og som er tilpasset prisen ab fabrik, med den gennemsnitlige CIF-importpris i de pågældende lande oplyst af Eurostat viste intet underbud i NUP. Med hensyn til Taiwan eksporterede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent en særlig form for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, for hvilke der er en meget begrænset produktion i Unionen. Følgelig kunne der på grund af den manglende tilsvarende varetype ikke fortages en underbudsberegning for hver enkelt type for denne virksomhed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(75)
På grund af anvendelsen af stikprøveudtagning blev skadesindikatorerne fastlagt delvis for EU-erhvervsgrenen som helhed og delvis for de producenter, der indgik i stikprøven. Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. markedsandel, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, lagre, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed. Derudover er der anvendt oplysninger om de EU-producenter, der indgik i stikprøven (transaktionspriser, investeringer og afkast af investeringer, lønninger, rentabilitet, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital),
4.2. Produktion
(76)
Tabellen nedenfor viser, at produktionen faldt med 17 % i den betragtede periode. Analogt med en faldende efterspørgsel faldt EU-erhvervsgrenens produktion først markant med 24 % mellem 2007 og 2009, hvorefter den steg lidt med 10 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (ton)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Kilde: Makroøkonomiske data
4.3. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(77)
Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode med 13 %, og i tråd med udviklingen inden for produktionen viste kapacitetsudnyttelsesgraden et lettere fald på 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitetsudnyttelse
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Kilde: Makroøkonomiske data
4.4. Lagerbeholdninger
(78)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i 2008 sammenlignet med 2007 og forblev derefter stabile mellem 2008 og NUP. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var stadig 26 % mindre end i 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.5. Salgsmængde
(79)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 25 % i den betragtede periode. Salgsmængderne faldt med 28 % mellem 2007 og 2009 og nåede deres laveste niveau i 2009. Salgsmængderne kom sig imidlertid igen i NUP og viste en stigning på 5 %, når de blev sammenlignet med niveauet i 2009. Det er værd at bemærke, at denne stigning var meget lavere end stigningen i efterspørgslen (20 %) i samme periode.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Kilde: Makroøkonomiske data
4.6. Markedsandel
(80)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt gradvist 12 procentpoint mellem 2007 og NUP.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Kilde: Makroøkonomiske data
4.7. Vækst
(81)
Som det fremgår af tabel 1 i betragtning 65 faldt EU-forbruget mellem 2007 og 2009, hvorefter det steg igen til næsten samme niveau som i 2007. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid 12 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, hvorimod det lykkedes for den berørte import at holde markedsandelen stabil.
4.8. Beskæftigelse
(82)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Kilde: Makroøkonomiske data
4.9. Produktivitet
(83)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 10 % mellem 2007 og NUP. Den nåede sit laveste niveau i 2009, inden den steg igen i NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Kilde: Makroøkonomiske data
4.10. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(84)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viste en markant nedadgående tendens mellem 2007 og 2009, hvor de faldt med 50 % Det skyldtes til dels det betydelige fald i omkostningerne til de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Salgspriserne steg igen i NUP, sammenlignet med 2009, men var stadig 35 % lavere end sammenlignet med priserne i begyndelsen af den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste, at faldet i salgspriserne mellem 2007 og 2009 delvis afspejlede den økonomiske krises indvirkning, som førte til et fald i omkostningerne på 28 % i den periode. Dette fald afspejlede hovedsageligt prisudviklingen på nikkel, som er det væsentligste råmateriale i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Imidlertid viste undersøgelsen, at der på trods af finanskrisens negative virkning på salgspriserne også var et pres i nedadgående retning via importen især fra andre tredjelande, som tog til på EU-markedet til trods for det lave forbrug, og trykkede prisen på de vigtige varetyper, som blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, der var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne. Det førte til en kraftig forværring af EU-erhvervsgrenens præstationer i denne periode. Selv om salgspriserne steg i NUP sammenlignet med 2009, var deres niveau ikke tilstrækkeligt til at dække alle omkostninger og gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fornuftig fortjeneste.
(86)
Salgspriserne i nedennævnte tabel er gennemsnitlige priser pr. ton, og de er hovedsageligt afhængige af produktsammensætningen. Som forklaret i betragtning 73 kan priserne inden for visse kategorier af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål variere op til 30 gange.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.11. Lønninger
(87)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 12 %.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.12. Investeringer
(88)
EU-erhvervsgrenen investerede i 2008 kraftigt i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål sammenlignet med de øvrige år, der var omfattet af den betragtede periode. Efter dette år var der et fald i investeringerne.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.13. Rentabilitet og investeringsafkast
(89)
Som nævnt i betragtning 85 fremgik det af undersøgelsen, at selvom faldet i salgspriserne til dels afspejlede faldet i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens pris under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, og den dækkede ikke alle omkostninger ved fremstilling og salg af disse varer. Det førte til en betydelig forringelse af rentabiliteten, der var positiv i 2007, og derefter negativ, jf. nedennævnte tabel.
(90)
Investeringsafkastet faldt betydeligt fra 29 % i 2007 til -17 % i NUP.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.14. Likviditet og evne til at rejse kapital
(91)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode. Den nåede det laveste niveau i 2009, hvorefter den steg let. Imidlertid var likviditeten i NUP stadig betydeligt lavere end i 2007.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.15. Dumpingmargenens størrelse
(92)
Trods de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping på et niveau mellem 13,6 % og 61,8 % for Kina og mellem 14 % og 50 % for Taiwan, hvor oplysningerne for begge stammede fra anmodningen om fornyelse og fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Taiwan. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige.
4.16. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(93)
Næsten alle de undersøgte indikatorer viste en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter 2007. På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra de pågældende lande steget let, og det er lykkedes at holde deres markedsandel stabil. I 2009 da den finansielle krise påvirkede den overordnede efterspørgsel i Unionen, og salgspriserne var under pres, mistede EU-producenterne en væsentlig del af deres kunder. Kun nogle af EU-producenterne kunne øge deres produktionsmængder ved at fremstille andre former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (f.eks. af kulstofstål) og opnåede stordriftsfordele, hvilket således kunne kompensere for de tabte salgsmængder af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Samtidig bestræbte EU-producenterne sig på at øge deres investeringer for at producere mere effektivt. EU-erhvervsgrenen kunne i NUP forbedre sine præstationer, selvom den fortsat var tabsgivende. Situationen forventes ikke forbedret i betragtning af den meget lave grad af forventet kapacitetsudnyttelse.
5. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(94)
Det fremgik af undersøgelsen, at trods de gældende foranstaltninger og det faldende EU-forbrug i den betragtede periode er importen fra Kina og Taiwan steget let i den betragtede periode, hvilket har holdt markedsandelen stabil.
(95)
Som nævnt i betragtning 73 var det ikke muligt at foretage en fornuftig prissammenligning mellem de pågældende landes importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet set i lyset af den manglende information om, hvilke varetyper der er eksporteret af de kinesiske og taiwanesiske eksporterende producenter og den store prisvariation mellem de forskellige varetyper, der befinder sig i dette gennemsnitsprissegment. Faktisk kunne eksportpriserne hos den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske producent ikke sammenlignes på en fornuftig måde med priserne hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, da der ikke fandtes lignende varetyper.
(96)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede den samarbejdsvillige taiwanesiske producent i betragtning 22, at virksomhedens eksport ikke har skadet ansøgeren, da den pågældende fremstiller en form for skruer, bolte, møtrikker og lignende af rustfrit stål, som kun få EU-producenter fremstiller i begrænsede mængder. I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at skadesanalysen er foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed og ikke kun for ansøgeren. For det andet er der indført foranstaltninger for varedækningen som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og som forklaret i betragtning 21 er det ikke muligt at ændre varedækningen i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier i 2007, var EU-erhvervsgrenen i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise gjorde sig bemærkbar i slutningen af 2008. Selv da der indtrådte en stagnation på markedet, især i 2009, fortsatte nogle EU-producenter deres investeringer for at erstatte forældede maskiner og udstyr og således sænke produktionsomkostningerne og blive mere konkurrencedygtige over for dumpingimporten fra de pågældende lande og den stigende lavprisimport fra andre tredjelande. Desuden stod EU-producenterne, da der mærkedes et fald i efterspørgslen, også over for store distributører med en stærk forhandlingsposition, som begyndte at udøve et større pres på priserne, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens økonomiske situation negativt.
5.3. Import fra andre lande
(98)
Virkningen af importen fra andre tredjelande er også blevet analyseret. Deres samlede importmængde steg med 26 % i den betragtede periode fra ca. 52 000 ton til ca. 66 000 ton. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med 28 % i den betragtede periode, og deres markedsandel steg således fra 42,5 % i 2007 til 54,2 % i NUP.
(99)
Størstedelen af importen fra andre tredjelande synes at stamme fra Indien, Filippinerne og Malaysia. Importen fra disse tre lande tegnede sig for en samlet markedsandel på ca. 36 % i NUP.
(100)
Med hensyn til importen fra Indien steg den med 141 % i den betragtede periode fra ca. 8 000 ton i 2007 til næsten 20 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 32 % i den samme periode og lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Derfor øgede de indiske eksportører deres markedsandel fra 6,7 % i 2007 til 16,4 % i NUP.
(101)
Importen fra Filippinerne viser en lignende tendens som for Indien og steg med 129 % i den betragtede periode fra ca. 6 000 ton i 2007 til næsten 14 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 38 % i den samme periode og underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Filippinernes markedsandel er derfor steget fra 4,9 % i 2007 til 11,4 % i NUP.
(102)
Med hensyn til importen fra Malaysia tegnede de malaysiske eksportører sig stadig for en markedsandel på 8,2 % i NUP, selvom der var en faldende tendens i importen i den betragtede periode (- 27 %). Endvidere var den gennemsnitlige importpris fra Malaysia ifølge Eurostat-data højere end for de pågældende lande i begyndelsen af den betragtede periode, hvorimod priserne i den anden del var betydeligt lavere.
(103)
Det kan konkluderes, at eksportører i andre tredjelande, især Indien, Filippinerne og Malaysia, tilsyneladende har draget fordel af eksistensen af antidumpingforanstaltninger over for Kina og Taiwan. I anden del af den betragtede periode blev den indiske og filippinske import mere end fordoblet til priser under priserne i Kina og Taiwan, mens importen fra Malaysia viste en faldende tendens. Dette yderligere pres på priserne havde også en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis fortjeneste og andre finansielle indikatorer viste en kraftig negativ tendens fra 2008 og fremad. Derfor har udviklingen af importen, især fra Indien og Filippinerne, bestemt bidraget til EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel og den negative udvikling af den finansielle situation.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Markedsandel for importen fra andre lande
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Importmængde fra Indien (ton)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
Markedsandel for importen fra Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importpris fra Indien (EUR/ton)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Importmængde fra Filippinerne (ton)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Markedsandel for importen fra Filippinerne
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importpris fra Filippinerne (EUR/ton)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importpris fra Malaysia (EUR/ton)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Konklusion
(104)
EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede 25 % af sin salgsmængde i Unionen i samme periode, hvilket førte til et tab af markedsandel fra 50,6 % i 2007 til 38,6 % i NUP. På samme tid lykkedes det for dumpingimporten fra de pågældende lande at opretholde den stabile markedsandel.
(105)
Mellem 2007 og NUP udviklede de fleste indikatorer sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 17 % hhv. 25 %, kapacitetsudnyttelsen faldt og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Rentabiliteten faldt fra 7 % til -3 % i NUP, og likviditeten viste en lignende negativ tendens.
(106)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev ødelagt af den stadig stigende dumpingimport fra de pågældende lande og af lavprisimport fra andre tredjelande.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Forholdet mellem de pågældende landes eksportmængder og -priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(107)
Som følge af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportører findes der ingen oplysninger om deres eksportpriser til andre markeder. Med hensyn til Taiwan er de gennemsnitlige eksportpriser til tredjelande lavere end priserne til EU-markedet, jf. de oplysninger, der er tilgængelige fra de kontrollerede virksomheder. Det er derfor opfattelsen, at de taiwanesiske eksportører vil have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2. Uudnyttet kapacitet i de pågældende lande
(108)
Ud fra de tilgængelige oplysninger lader det til, at der er en stor produktionskapacitet både i Kina og Taiwan, og begge lande har evnen til at øge deres produktionsmængder hurtigt. I den forbindelse mindes der om, at beskatningen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina i 2009 (8) har ført til et fald i den kinesiske import og har frigjort kapacitet, som kunne anvendes til produktionen af denne vare. Det er desuden værd at bemærke, at ved en omgåelsesundersøgelse, der for nylig blev afsluttet, blev de foranstaltninger, der var indført i forbindelse med visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina, udvidet til at omfatte importen afsendt fra Malaysia (9). Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
3. Konklusion
(109)
Det er klart, at producenterne i de pågældende lande har potentiale til at øge deres eksportmængder betydeligt til EU-markedet. Med hensyn til Taiwan er eksportpriserne til tredjelande tilsyneladende lavere end de priser, der opkræves på EU-markedet, hvilket øger sandsynligheden for, at en del af tredjelandseksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det vil efter al sandsynlighed have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(110)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder fra de pågældende lande til dumpingpriser, er det sandsynligt, at det vil medføre en yderligere forværring af dens salg, markedsandel og salgspriser såvel som en generel forværring af dens finansielle situation. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede sårbare situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(111)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EU's interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(112)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(114)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den økonomisk set sunde situation, som gjorde sig gældende i begyndelsen af den betragtede periode. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen imidlertid salgsmængde og markedsandel, og salgspriserne faldt, hvorimod importen fra de pågældende lande steg let trods de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, og den blev tabsgivende. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation vil forværres.
3. Importørernes og brugernes interesser
(115)
Ingen af de 20 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse samarbejdede kun én bruger, og det blev konkluderet, at brugerne kunne skaffe den undersøgte vare ikke bare fra de pågældende lande, men også hos andre leveringskilder. Det blev desuden yderligere konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville få en væsentlig negativ indvirkning på brugerne i erhvervsgrenen i betragtning af den marginale indvirkning af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på omkostningerne i de efterfølgende produktionsled.
(116)
Kun én ud af de tre importører, der indgik i stikprøven, besvarede spørgeskemaet. Dennes andel af importen fra de pågældende lande var meget begrænset og tegnede sig for 1,1 % i NUP. Endvidere fremgik det af undersøgelsen, at importøren havde en sund rentabilitet (mellem 5 % og 10 %), hvorimod den pågældende vares andel i forhold til den samlede virksomhedsaktivitet lå på under 10 %. Det kan følgelig konkluderes, at hvis foranstaltningen fortsætter, vil det have en meget begrænset indvirkning på denne importør.
4. Konklusion
(117)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der er pålagt importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, og som er indført ved forordning (EF) nr. 1890/2005, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomheder
Anti-dumping-told (%)
TARIC-tillægskode
Kina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Alle andre virksomheder
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Virksomheder anført i bilaget
15,8
A649
Alle andre virksomheder
23,6
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. januar 2012.
A TANÁCS 2/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 4.)
a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 1890/2005/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára, és véglegesen beszedte a kivetett ideiglenes vámot. A Malajziából és a Fülöp-szigetekről származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó eljárást ugyanakkor megszüntette.
(2)
2009. augusztus 25-én az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kezdeményezett felülvizsgálatot követően a Tanács a 768/2009/EK rendelettel (3) az egyik vietnami exportáló gyártó tekintetében módosította a fent említett intézkedéseket.
(3)
A rendelet, amely a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséhez vezetett, a továbbiakban „eredeti rendeletként” kerül említésre. Az eredeti rendelettel az érintett országokra vonatkozóan elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálat a továbbiakban „eredeti vizsgálatként” kerül említésre.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. augusztus 19-én kérelem érkezett, amely az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának a megindítására irányult. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (EIFI) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be öt uniós gyártó: a Bulnava S.r.l., az Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., az Inox Bolt S.r.l., a Bontempi Vibo S.p.A. és az Ugivis S.A. nevében, amelyek a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik uniós össztermelésének döntő hányadát, ebben az esetben több mint 25 %-át adják.
(5)
A kérelem csak a Kínából és Tajvanból (a továbbiakban: az érintett országok) származó behozatalt illetően bevezetett dömpingellenes intézkedésekre vonatkozott. Ebből következően az eredeti rendelettel a Vietnamból, Indonéziából és Thaiföldről származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések nem képezik e felülvizsgálat tárgyát.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy az érintett országokból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(7)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. november 19-én a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) történő kihirdetése (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(8)
A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(9)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett országok képviselőit.
(10)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak a Bizottságtól arra is, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(11)
Figyelembe véve azt, hogy láthatóan sok érintett országbeli exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett a vizsgálatban, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor.
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A beérkezett válaszok fényében a tajvani exportáló gyártókra, a független uniós importőrökre és az uniós gyártókra vonatkozóan mintavétel alkalmazása mellett döntöttek. Ami Kínát illeti, egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(13)
Harminchat tajvani exportőr/exportőri csoport nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Közülük tízet nem lehetett figyelembe venni, mivel ezek csak kereskedelmi vállalatok voltak, vagy a felülvizsgálati időszakban nem exportáltak az Unióba. Az együttműködő tajvani vállalatoktól kapott információk alapján a Bizottság négy exportáló gyártóból álló mintát választott ki. Ezt követően a mintában szereplő egyik vállalat visszavonta együttműködését. A mintába felvett fennmaradó három vállalat a felülvizsgálati időszakban az EU-ba irányuló tajvani export 41,6 %-át képviselte.
(14)
Ami a független uniós importőröket illeti, a kért információkat benyújtó nyolc vállalat közül a három legnagyobbat választott ák be a mintába, amelyek az együttműködő vállalatok által bejelentett importált mennyiség csaknem 90 %-át képviselték. Ezt követően csak egy importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(15)
Tizenkét uniós gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság hat uniós gyártóból álló mintát választott ki. Ezt követően a mintában szereplő egyik uniós gyártó visszavonta együttműködését. A mintában szereplő fennmaradó öt gyártó az összes uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakban az Unió területén független vevők számára értékesített mennyiség 38 %-át képviselte.
(16)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő feleknek és minden ismert érintett felhasználónak. A fent kifejtetteknek megfelelően öt uniós gyártótól, három tajvani exportáló gyártótól és egy importőrtől érkezett válasz a kérdőívre. Egyetlen megkeresett felhasználó sem jelentkezett vagy nevezte meg magát a vizsgálat során.
(17)
A (13) és (15) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő egyik tajvani exportáló gyártó és a mintában szereplő egyik uniós gyártó úgy döntött, hogy nem nyújt be kitöltött kérdőívet. A Bizottság azonban mindkét esetben úgy vélte, hogy a fennmaradó vállalatokból álló minta továbbra is reprezentatív a vonatkozó értékesítési mennyiségek tekintetében.
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók
-
Bulnava S.r.l, Suello, Olaszország,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Olaszország,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Németország,
-
Ugivis S.A, Belley, Franciaország;
b)
tajvani exportáló gyártók
-
Arrow Fastener Co., Ltd. és kapcsolatban álló exportőrei, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. és kapcsolatban álló exportőre, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
független uniós importőr
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Németország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti rendeletben meghatározott termékkel: jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, a Kínából és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik (a továbbiakban: érintett termék).
(20)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint az exportáló gyártók által előállított és a belföldi piacokon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
(21)
Négy fél jelentkezett és kérte azt, hogy a 7318 12 10, 7318 14 10 és 7318 15 51 KN-kód alá besorolt termékeket zárják ki e vizsgálat hatálya alól, mert ezeket állítólag nem gyártják az Unió területén. Ezt a kérelmet elutasították, mivel i) nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ezek a termékek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében eltérőek lennének, és ii) a termékkör a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében semmi esetre sem módosítható.
(22)
A fennálló intézkedések fenntartására irányuló javaslat alapját képező lényeges tények és megfontolások végső nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal) követően az egyik tajvani exportáló gyártó azt állította, hogy a termékkört nem kellene kiterjeszteni a bimetál kötőelemekre, mivel jelentős különbség van a bimetál kötőelemek és a rozsdamentes acélból készült kötőelemek eladási egységára, gyártási költsége, alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási módjai között. A termékkör azonban - ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi - a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében semmi esetre sem módosítható. A vállalat kérelmezheti termékkörre vonatkozó időközi felülvizsgálat indítását, melynek keretében megvizsgálható a fenti állítás.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Kína
1.1. Előzetes megjegyzések
(24)
A fent kifejtettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban.
(25)
Így a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alább kifejtett megállapításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre kellett alapozni, különösen az Eurostat adataira és az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra. A hivatalos kínai exportstatisztikákat nem lehetett felhasználni ebben az esetben, mivel az érintett termék csak egy kis hányadát jelenti az érintett harmonizált rendszerbeli vámtarifaszámra vonatkozóan bejelentett mennyiségnek.
1.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(26)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel nem lehetett egyéni dömpingkülönbözeteket kiszámítani.
(27)
A felülvizsgálati kérelem szerint a Kínából az Unióba irányuló exportokat állítólagosan 13,6 % és 61,8 % közötti különbözettel dömpingelték. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben említettek szerint a kérelmező a Kínából az Unióba irányuló export árait Tajvan, az eredeti vizsgálatban használt analóg ország számtanilag képzett rendes értékéhez hasonlította.
(28)
Mivel a kínai vállalatok nem működtek együtt, nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek lehetővé tennék eltérő következtetés levonását. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyetlen együttműködő tajvani vállalatra vonatkozóan megállapított rendes értékről bebizonyosodott, hogy sokkal magasabb, mint a kérelmező által a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megállapított rendes érték. Mivel nincs arra utaló jel, hogy a Kínából az Unióba irányuló export árai eltérnének a kérelemben szereplőtől, valószínűsíthető, hogy a Kínából származó dömping a kérelemben jelzett szintet meghaladó mértékben folytatódott.
1.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(29)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkezésének elemzése mellett a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálták.
(30)
Ebben az összefüggésben a következőket elemezték: a kínai exportáló gyártók szabad kapacitása; az uniós piac kínai gyártókra gyakorolt vonzereje és a kínai gyártók harmadik országokba irányuló exportja.
1.3.1. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitása
(31)
Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik kínai gazdasági ágazatáról, a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokat használták fel a kínai kapacitás megbecsléséhez. Ennek alapján úgy tűnik, hogy 2003 óta olyan új létesítményeket hoztak létre Kínában, amelyek rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik előállítására szolgálnak. Ráadásul az egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan megállapított dömpingellenes intézkedések (6) és az ilyen típusú kötőelemek Unióba irányuló kínai exportjának ezt követő, 2009 óta tartó csökkenése következtében a kínai gyártók jelentős kihasználatlan termelési kapacitással rendelkeznek, amelyet felhasználhatnának az érintett termék előállítására, mivel a gyártás könnyen átállítható az egyik típusú kötőelemről a másikra.
1.3.2. Az uniós piac vonzereje
(32)
Az uniós piac vonzerejét jól szemlélteti, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem állította meg az érintett termék kínai exportjának növekedését. Ellenkezőleg, az Eurostat adatai szerint a Kínából az Unióba érkező behozatal mennyisége 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal növekedett. A kínai behozatal árainak alakulása ugyanezen időszakban azt mutatta, hogy növekedett az Eurostat szerinti átlagos importár. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban importált teljes mennyiség 59 %-át kitevő KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik árai a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkentek. Ez azt bizonyítja, hogy a hatályos intézkedések ellenére a kínai exportőrök a legtöbb érintett exportált termékre vonatkozóan növelni tudták az export mennyiségét és tovább tudták csökkenteni az áraikat.
1.3.3. Harmadik országokba irányuló export
(33)
Ami a harmadik országokba irányuló kínai export mennyiségét és árait illeti, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportadatok teljes HR-kódokra vonatkoznak. A TARIC-szintű uniós importstatisztikákkal összevetve az érintett termék a mennyiség tekintetében e HR-kódokon belül körülbelül 3 %-ot tett ki. Az exportadatok ezért nem tekinthetők sokatmondó információforrásnak. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Kínából harmadik országokba irányuló exportra vonatkozóan nem lehetett más releváns információkat szerezni.
1.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(34)
A fentiekben ismertetett megállapítások fényében levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a kínai szabad kapacitást és azt, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére az érintett termék Unióba való behozatala a figyelembe vett időszak során növekedett, úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy - az intézkedések hatályvesztése esetén - tovább növeljék az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú kivitelüket.
2. Tajvan
2.1. Előzetes megjegyzések
(35)
Meg kell jegyezni, hogy az együttműködési készségüket kifejező tajvani exportáló gyártók nagy számára tekintettel további vizsgálat céljából négy vállalatból/vállalatcsoportból álló reprezentatív minta került kiválasztásra. E négy vállalatból egy később visszalépett az együttműködéstől. Mivel azonban a fennmaradó vállalatok a mennyiség tekintetében a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes tajvani export 41,6 %-át képviselték (7), a mintát továbbra is reprezentatívnak tekintették.
(36)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a mintában szereplő fennmaradó három vállalatnál végzett helyszíni ellenőrző látogatások során nem lehetett ellenőrizni az egyik vállalat által a kérdőívre adott válaszban közölt információkat, és megállapítást nyert, hogy a második vállalat félrevezető információkat közölt. A szóban forgó exportáló gyártókat azonnal értesítették arról, hogy a Bizottság alkalmazni szándékozza az alaprendelet 18. cikkét, ami azt eredményezné, hogy figyelmen kívül hagynák a közölt információkat és a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényeket vennék alapul. A vállalatoknak lehetőséget adtak arra, hogy további észrevételeket nyújtsanak be a helyzetet illetően. Az ezután benyújtott észrevételek azonban nem változtatták meg a Bizottság azon döntését, hogy e két exportáló gyártó tekintetében a rendelkezésre álló tényekre támaszkodjon. Ennek eredményeképpen csak egy tajvani exportáló gyártóra vonatkozóan számítottak ki egyéni dömpingkülönbözetet.
(37)
A fentiekre tekintettel a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alább kifejtett megállapítások legtöbbjét a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, főként az egyetlen együttműködő tajvani exportáló gyártó és egy együttműködő importőr által szolgáltatott adatokra, az Eurostat adataira és a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra. Ebben az esetben nem lehetett használni a hivatalos tajvani exportstatisztikákat, mivel az érintett termék az érintett harmonizált rendszerbeli vámtarifaszámra vonatkozóan bejelentett mennyiség csupán kis hányadát jelenti.
2.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.2.1. Rendes érték
(38)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy az együttműködő tajvani exportáló gyártó által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termék értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések teljes mennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(39)
A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal. A terméktípusok meghatározásakor figyelembe vett elemek a következők voltak: i) a kötőelemek típusa, ii) a nyersanyagként használt acél minősége, iii) a kötőelemek DIN szabványa, iv) a kötőelemek átmérője és v) hossza.
(40)
Megvizsgálták továbbá, hogy az együttműködő exportáló gyártó belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.
(41)
Úgy vizsgálták meg, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, hogy megállapították a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(42)
A többi terméktípus esetében, amelyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes érték megállapítása az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően - a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva - úgy történt, hogy az exportált terméktípusok szükség esetén kiigazított előállítási költségeihez ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá.
2.2.2. Exportár
(43)
Az együttműködő tajvani exportáló gyártónak az uniós piacra irányuló exportértékesítései egy kivétellel közvetlenül független vevők számára történtek. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(44)
Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló exportot egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végezték, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg.
2.2.3. Összehasonlítás
(45)
A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek bizonyítottan befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és mellékköltségek, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségeket.
2.2.4. Dömpingkülönbözet
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. A fenti módszer alapján megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportőr a felülvizsgálati időszak során is folytatatott dömpingnek minősülő tevékenységet. A dömping a 12 hónapos felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján 22 %-ot tesz ki.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingnek a felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján történő kiszámítása olyan módszer, amelyet a Bizottság rendszeresen használ a hatályvesztési felülvizsgálatoknál, amikor azt kell meghatározni, hogy folytatódik-e a dömping, illetve valószínű-e a dömping megismétlődése. A hatályvesztési felülvizsgálatok során valóban nem követelmény minden egyes művelet esetében dömpingkülönbözet felállítása, mivel az ilyen számítás csak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedés mértékének módosításához szükséges, ami azonban nem képezi a hatályvesztési felülvizsgálatok célját. A 4 kiválasztott hónap az egyes negyedévek utolsó hónapja volt, így egyenlően oszlott el a 12 hónapos felülvizsgálati időszakban.
(48)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően az egyetlen tajvani együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a kérdőívben bejelentett és a rendes érték kiszámításakor figyelembe vett egyes belföldi műveletek célja tulajdonképpen uniós export, nem pedig belföldi fogyasztás volt. A vállalat érvelése szerint ezeket a viszonteladási műveleteket független kötőelemgyártók vagy -kereskedők hajtották végre Tajvanban.
(49)
Meg kell jegyezni, hogy nincsen olyan bizonyíték, amely a fenti állítást alátámasztaná, tanúsítva, hogy az említett árukat az Európai Unióba exportálták volna. Ezért ezt az állítást elutasították.
(50)
Tekintettel az alaprendelet 18. cikkének a mintában szereplő másik két exportáló gyártót illetően történő alkalmazására, rájuk vonatkozóan nem számítottak ki dömpingkülönbözetet. A felülvizsgálati kérelem szerint azonban a Tajvanból származó exportokat állítólagosan 14 % és 50 % közötti különbözettel dömpingelték. Nem állnak rendelkezésre olyan információk, amelyek lehetővé tennék más következtetés levonását. Továbbá az a tény, hogy az egyetlen vizsgált vállalatról megállapították, hogy dömpingelt értékesítést folytat az uniós piacon, valamint hogy a Tajvanból importált érintett termék átlagára alacsonyabb, mint az adott vállalat átlagos exportára, ellenőrzött információk alapján megerősíti azt, hogy országos szintű dömpingelés áll fenn.
2.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(51)
Tajvan vonatkozásában a dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkezésének elemzése mellett a folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták.
(52)
Ebben az összefüggésben a következőket elemezték: az exportáló tajvani gyártók szabad kapacitása, az uniós piac tajvani gyártókra gyakorolt vonzereje és a tajvani gyártók harmadik országokba irányuló exportja.
2.3.1. Az exportőrök szabad kapacitása
(53)
Ami az exportőrök szabad kapacitását illeti, mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik tajvani gazdasági ágazatáról, az alábbi következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra és az ellenőrző látogatások során szerzett információkra támaszkodnak. A felülvizsgálati kérelem szerint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik új tajvani gyártói új berendezésekbe ruháztak be, hogy növeljék a termelési kapacitásukat. Ezenkívül az ellenőrzés kimutatta, hogy a kapacitás terén történő beruházások az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 2011-ben várhatóan 12 %-kal nőnek. A felülvizsgálati időszakban az együttműködő gyártó szabad kapacitása a teljes termelési kapacitás 7 %-a volt. A készletszintekről megállapították, hogy nagyon alacsonyak voltak, mivel az együttműködő vállalat csak rendelésre gyártotta az érintett terméket.
2.3.2. Az uniós piac vonzereje
(54)
Az uniós piac vonzerejét jól szemlélteti, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem befolyásolta az Unióba irányuló tajvani exportot. Az Eurostat adatai és az ellenőrzött importadatok szerint a Tajvanból származó behozatal mennyisége 2007 és a felülvizsgálati időszak között meglehetősen stabil volt, de ezen behozatalok értéke ugyanebben az időszakban 16 %-kal csökkent. Ez arra utal, hogy a Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik átlagos eladási ára a felülvizsgálati időszak során csökkent. Ez azt igazolja, hogy a hatályban lévő intézkedések ellenére a tajvani exportőrök továbbra is képesek voltak az exportmennyiség fenntartására és áraik további csökkentésére.
(55)
E tekintetben a tajvani érdekelt felek egyike rámutatott, hogy a tajvani exportárak nem az exportőrök ellenséges árképzésének eredményeként csökkentek, hanem leginkább a fő nyersanyag, azaz a huzalalapanyagok árának fejlődését követte. Megjegyzendő, hogy a nyersanyagárak csökkenése a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek összes gyártóját ugyanúgy érintette. Változatlan marad azonban az a megállapítás, miszerint az uniós piac továbbra is vonzó a tajvani exportőrök számára, mivel az utóbbiak a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére fenn tudták tartani az export mennyiségét.
2.3.3. A harmadik országokba irányuló export árai
(56)
A harmadik országokba irányuló tajvani exportot illetően meg kell jegyezni, hogy az elemezhető tajvani exportadatok teljes HR-kódokra vonatkoznak. A TARIC-szintű uniós importstatisztikákkal összevetve az érintett termék a mennyiséget tekintve e HR-kódokon belül körülbelül 2,6 %-ot tett ki. Ebből következően ezek az adatok az érintett termék Tajvanból harmadik országokba irányuló exportjának mennyiségére és áraira vonatkozóan nem használhatók információforrásként. A mintában szereplő három tajvani exportőrtől származó ellenőrzött exportadatok azonban csökkenést mutatnak a harmadik országokba irányuló export mennyiségében. Ez arra utal, hogy a tajvani exportok inkább az EU-ba irányulnak.
(57)
Meg kell jegyezni azt is, hogy az együttműködő tajvani exportőr által szolgáltatott információk szerint az eladási egységár az Unióba irányuló értékesítéskor 10 %-kal magasabb, mint más országokba irányuló eladáskor, és hogy a más országokba exportált mennyiség csak 20 %-a az Unióba irányuló export mennyiségének.
2.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(58)
A fentiekben ismertetett megállapításokra tekintettel levonható az a következtetés, hogy a Tajvanból származó behozatal továbbra is dömpingelt, és valószínű, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a meglévő tajvani szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi a tajvani exportáló gyártókat, hogy - a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén - növeljék az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú kivitelüket.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
1. Uniós termelés
(59)
Az uniós gyártókról rendelkezésre álló valamennyi információt - beleértve a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is - felhasználták az uniós össztermelés megállapítására.
(60)
Ennek alapján az uniós össztermelés becsült mértéke körülbelül 63 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a szám magában foglalja valamennyi jelentkező uniós gyártó termelését, valamint az eljárásban nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók becsült termelési mennyiségét.
(61)
A (11) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mintavételt alkalmaztak az uniós gyártók vizsgálata érdekében. A minta kiválasztásához információt szolgáltató 12 gyártó közül hat gyártóból álló minta került kiválasztásra. Ezt követően a (15) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az egyik gyártó nem működött együtt. A mintában szereplő együttműködő vállalatok a becsült uniós össztermelés körülbelül 31 %-át képviselték.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(62)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az (59) preambulumbekezdésben említett összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(63)
A mennyiségi és ártendenciák értékeléséhez a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kódokra vonatkozó Eurostat-importstatisztikákat, a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott adatokat és az uniós gyártóktól a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatokat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat használták fel.
2. Uniós fogyasztás
(64)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat Unióban megvalósult értékesítéseinek a felülvizsgálati kérelemből átvett, a mintában szereplő együttműködő gyártóktól kapott ellenőrzött adatokkal kiegészített mennyisége alapján, valamint a behozatal Eurostattól származó adatok alapján megállapított mennyisége alapján állapították meg.
(65)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (tonna)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás viszonylag stabil maradt. 2007 és 2009 között azonban a pénzügyi válság globális negatív hatásai következtében drámai, 18 %-os csökkenés következett be. 2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 20 %-os növekedést mutatva ismét fellendült.
3. Az érintett országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
3.1. Kumuláció
(67)
Az érintett országokból származó behozatal kumulációjának értékelése érdekében, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek fényében mindkét ország helyzetét külön-külön megvizsgálták.
(68)
Megállapítást nyert, hogy mind a Kínából, mind a Tajvanból származó behozatalok mennyisége meghaladta az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott de minimis küszöböt, és nem volt elhanyagolható. Ráadásul a figyelembe vett időszakban a két országból érkező behozatal mennyisége nagyrészt hasonló tendenciát követett, 2007 és 2009 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban növekedett. Ami az átlagos importárakat illeti, a (32) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínából érkező behozatalok árának alakulása azt mutatta, hogy az Eurostat szerinti átlagos importár növekedett. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban importált teljes mennyiség többségét kitevő KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik árai a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkentek. A tajvani árak a figyelembe vett időszakban mindvégig csökkentek, legalacsonyabb szintjüket a felülvizsgálati időszakban érték el. A vizsgálat megmutatta azt is, hogy a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Ennélfogva a kumuláció feltételeit teljesültnek tekintették.
3.2. A Kínából és Tajvanból származó dömpingelt behozatal
(69)
A figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult a Kínából és Tajvanból származó behozatal:
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Az érintett országokból származó behozatal piaci részesedése
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Az érintett országokból származó behozatal átlagos importára (EUR/tonna)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
A fenti táblázatból kitűnik, hogy az érintett országokból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal nőtt. A fogyasztás alakulásával párhuzamosan 2008 és 2009 között visszaesés történt. Ez a csökkenés azonban nem volt olyan jelentős, mint a fogyasztás ugyanazon időszakban történt csökkenése. 2009 és a felülvizsgálati időszak között a behozatal ismét növekedett, mégpedig 43 %-kal.
(71)
A figyelembe vett időszak során az átlagos importárak 5 %-kal csökkentek. A mennyiségekhez hasonlóan az importárak is 2009-ben voltak a legalacsonyabb szinten, azután enyhén növekedtek.
(72)
A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatalok piaci részesedése a fogyasztás alakulását követte, és stabilan 7 % körül maradt.
3.3. Áralákínálás
(73)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára és a tajvani exportáló gyártók korlátozott együttműködésére, nagyon kevés információ áll rendelkezésre az Unióba exportált, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik típusát illetően. Ez a tény, valamint az, hogy az érintett termék a rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik különféle típusait fedi le, amelyek között nagy árbeli eltérések vannak (például a facsavarok kategóriáján belül harmincszoros különbség is lehet az egységárak között), lehetetlenné tette, hogy érdemi ár-összehasonlítást lehessen végezni az alákínálás mértékének megállapítása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú súlyozott eladási átlagárainak az érintett országok Eurostattól származó, átlagos CIF-importárával való összehasonlítása nem mutatott alákínálást a felülvizsgálati időszak során. Ami Tajvant illeti, az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik egy meghatározott típusát exportálta, amelyet az Unióban csak nagyon kis mennyiségben gyártanak. Ebből következően megfelelő terméktípusok hiányában nem lehetett az egyes típusokon alapuló alákínálási számítást végezni erre a vállalatra vonatkozóan.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(74)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(75)
A mintavétel alkalmazása miatt a kármutatók részben az uniós gazdasági ágazat egészére, részben csak a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozóan kerültek megállapításra. A makroökonómiai adatokat, mint például a piaci részesedést, a termelést, a kapacitást és kapacitáskihasználást, az értékesítési mennyiséget, a növekedést, a készleteket, a foglalkoztatást és a termelékenységet érintő kárelemzés az Uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatokon alapul. Egyéb esetekben a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatokat használták (ügyleti árak, beruházások és a beruházások megtérülése, bérek, nyereségesség, pénzforgalom és tőkebevonási képesség).
4.2. Termelés
(76)
Az alábbi táblázatban látható, hogy a termelés a figyelembe vett időszakban 17 %-kal csökkent. Az alacsonyabb keresletnek megfelelően az uniós gazdasági ágazat termelése 2007 és 2009 között először meredeken, 24 %-kal csökkent, majd 2009 és a felülvizsgálati időszak között enyhén, 10 %-kal emelkedett.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Forrás: Makroadatok.
4.3. Kapacitás és kapacitáskihasználás
(77)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás 13 %-kal esett vissza, és a termelés alakulásának megfelelően a kapacitáskihasználás 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe, 4 %-os csökkenést mutatott.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitáskihasználás
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Forrás: Makroadatok.
4.4. Készletek
(78)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2007 és 2008 között csökkent, majd 2008 és a felülvizsgálati időszak között stabil maradt. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje némileg emelkedett, de továbbra is 26 %-kal alacsonyabb volt, mint 2007-ben.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Forrás: Mikroadatok.
4.5. Az értékesítés mennyisége
(79)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései a figyelembe vett időszakban 25 %-kal csökkentek. Az értékesítés mennyisége 2007 és 2009 között 28 %-kal csökkent, a legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el. A felülvizsgálati időszakban azonban fellendült, a 2009-es szintekhez képest 5 %-os növekedést mutatott. Említésre méltó, hogy ez a növekedés sokkal kisebb mértékű volt, mint a kereslet ugyanazon időszakban történt növekedése (20 %).
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Független fogyasztók részére történt uniós értékesítések mennyisége (tonna)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Forrás: Makroadatok.
4.6. Piaci részesedés
(80)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2007 és a felülvizsgálati időszak között fokozatosan, 12 százalékponttal csökkent.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Forrás: Makroadatok.
4.7. Növekedés
(81)
Ahogyan a (65) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban szerepel, az uniós fogyasztás 2007 és 2009 között csökkent, majd ismét emelkedett, és csaknem elérte a 2007-es szintet. Az uniós gazdasági ágazat azonban a figyelembe vett időszakban 12 százalékpontot veszített a piaci részesedéséből, míg az érintett behozataloknak sikerült stabilan tartaniuk a piaci részesedésüket.
4.8. Foglalkoztatás
(82)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Forrás: Makroadatok.
4.9. Termelékenység
(83)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége - teljesítmény/fő/év alapon számolva - 2007 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el, majd a felülvizsgálati időszakban emelkedett.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Forrás: Makroadatok.
4.10. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(84)
Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai 2007 és 2009 között jelentős mértékben, 50 %-kal csökkentek. Ez részben a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártásához felhasznált nyersanyag költségeinek jelentős csökkenése miatt történt. A felülvizsgálati időszakban azonban 2009-hez képest növekedtek az eladási árak, de még mindig 35 %-kal alacsonyabbak voltak a figyelembe vett időszak elején alkalmazott áraknál.
(85)
A vizsgálat kimutatta, hogy az eladási árak 2007 és 2009 közötti csökkenése részben a gazdasági válság hatását tükrözte, amelynek eredményeképpen a költségek az említett időszakban 28 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés főként a rozsdamentes acélból készült kötőelemek gyártásához felhasznált fő nyersanyag, a nikkel árának alakulását tükrözte. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy bár a pénzügyi válság negatív hatást gyakorolt az eladási árakra, a behozatalok is lefelé szorították az árakat; különösen igaz ez az egyéb harmadik országokból származó behozatalokra, amelyek az alacsony fogyasztás ellenére nagyobb teret hódítottak az uniós piacon, és nyomást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített legfontosabb terméktípusok árára, az uniós gazdasági ágazat pedig arra kényszerült, hogy a költségek csökkenését meghaladó mértékben csökkentse az árait. Ez az uniós gazdasági ágazat teljesítményének jelentős visszaesését eredményezte ebben az időszakban. Még ha 2009-hez képest emelkedtek is az eladási árak a felülvizsgálati időszakban, nem voltak elég magasak ahhoz, hogy fedezzék az összes költséget és lehetővé tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat ésszerű haszonkulccsal működjön.
(86)
Az alábbi táblázatban szereplő eladási árak átlagos tonnánkénti árak, amelyek nagyban függenek a termékek összetételétől. A (73) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik egyes kategóriáin belül akár harmincszoros különbség is lehet az árak között.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Forrás: Mikroadatok.
4.11. Bérek
(87)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 12 %-kal csökkent.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség (ezer EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Forrás: Mikroadatok.
4.12. Beruházások
(88)
2008-ban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak többi évéhez képest jelentős beruházásokat eszközölt a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártása terén. 2008-at követően csökkentek a beruházások.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (ezer EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Forrás: Mikroadatok.
4.13. Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(89)
A fenti (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat kimutatta, hogy még ha az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte is, az uniós gazdasági ágazat áraira nyomást gyakorolt a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatala, és nem tette lehetővé a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik előállítása és értékesítése során felmerült minden költség fedezését. Ez azt eredményezte, hogy jelentősen csökkent a nyereségesség, amely 2007-ben pozitív volt, azt követően pedig negatív, ahogyan az alábbi táblázatban látható.
(90)
A befektetések megtérülése a felülvizsgálati időszakban jelentősen csökkent, a 2007. évi 29 %-ról -17 %-ra.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Forrás: Mikroadatok.
4.14. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(91)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. A legalacsonyabb szintjét 2009-ben érte el, azután enyhén növekedett. A felülvizsgálati időszakban azonban a pénzforgalom még mindig jelentősen elmaradt a 2007. évitől.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Forrás: Mikroadatok.
4.15. A dömpingkülönbözet nagysága
(92)
A hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős mértékű dömping, a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az egyetlen együttműködő tajvani exportáló gyártó által megadott adatok alapján Kínára vonatkozóan 13,6 % és 61,8 %, Tajvanra vonatkozóan pedig 14 % és 50 % közötti szinten. A tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.16. A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(93)
A 2007. évet követően csaknem minden, az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetére vonatkozó vizsgált mutató hanyatlást mutat. A hatályban lévő intézkedések ellenére az érintett országokból érkező behozatal némileg növekedett, és sikerült stabilan tartania piaci részesedését. 2009-ben, amikor a pénzügyi válság kihatott a teljes uniós keresletre, az eladási árak pedig nyomottak voltak, az uniós gyártók elveszítették a fogyasztóik jelentős részét. Csak néhány uniós gyártó tudta növelni a termelési mennyiségét azzal, hogy más típusú kötőelemeket (pl. szénacél kötőelemeket) gyártott, és tudta kihasználni a méretgazdaságosság előnyeit, kompenzálva ezzel az értékesítési volumen csökkenését a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik üzletágában. Ugyanakkor az uniós gyártók a termelés hatékonyabbá tétele céljából erőfeszítéseket tettek a beruházásaik növelése érdekében. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak sikerült javítania a teljesítményét, bár továbbra is veszteséges maradt. Nem valószínű, hogy ez a helyzet javulni fog, mivel a kapacitáskihasználás szintje az előrejelzések szerint nagyon alacsony lesz.
5. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(94)
A vizsgálat kimutatta, hogy a hatályban lévő intézkedések és az uniós fogyasztás figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése ellenére a figyelembe vett időszakban némileg nőtt a Kínából és Tajvanból származó behozatal, és stabilan tartotta a piaci részesedését.
(95)
A (73) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem lehetett érdemi ár-összehasonlítást végezni az érintett országok importárai és az uniós gazdasági ágazat uniós piacon érvényesített eladási árai között, tekintettel a kínai és tajvani exportáló gyártók által exportált terméktípusokra vonatkozó információk hiányára, valamint az ezen az átlagáron belüli különféle terméktípusok árai közötti jelentős különbségekre. Az egyetlen együttműködő tajvani gyártó exportárait nem lehetett érdemben összehasonlítani a mintában szereplő uniós gyártók áraival, mivel a hasonló terméktípusok nem feleltek meg egymásnak.
(96)
A végső nyilvánosságra hozatalt követően a (22) preambulumbekezdésben említett tajvani együttműködő gyártó azt állította, hogy exportja nem okozott kárt a kérelmezőnek, mivel a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek olyan típusait állítja elő, amelyeket csupán néhány uniós gyártó gyárt, korlátozott mennyiségben. E tekintetben elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a kárértékelés az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, és nem csak a kérelmezőre. Másodsorban az intézkedések az eredeti vizsgálat szerinti termékkörre vonatkozóan vannak hatályban, és - amint azt a (21) preambulumbekezdés is említi - a termékkör a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében nem módosítható.
5.2. A gazdasági válság hatása
(97)
Az acélipar és a kapcsolódó iparágak 2007. évi pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor 2008 végén megkezdődött a gazdasági válság. Még amikor stagnált a piac, különösen 2009-ben, egyes uniós gyártók akkor is folytatták beruházásaikat az elavult gépek és berendezések cseréje, és a gyártási költségek csökkentése érdekében és azért, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az egyéb harmadik országokból érkező alacsony árú behozatal növekedése ellenére is versenyképesek legyenek. Amikor a kereslet csökkenése volt észlelhető, az uniós gyártók szembesültek a jelentős forgalmazók erős tárgyalási pozíciójával is, amely forgalmazók egyre inkább kezdték leszorítani az árakat, ez pedig negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
5.3. Egyéb országokból származó behozatal
(98)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatását is elemezték. A figyelembe vett időszak során 26 %-kal, körülbelül 52 000 tonnáról körülbelül 66 000 tonnára nőtt az ilyen behozatal összesített mennyisége. Ugyanakkor az átlagos importárak a figyelembe vett időszakban 28 %-kal csökkentek, így a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése nőtt, a 2007. évi 42,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 54,2 %-ra.
(99)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal nagy része Indiából, a Fülöp-szigetekről és Malajziából származik. Az ebből a három országból származó behozatal összesen körülbelül 36 %-os piaci részesedést képviselt a felülvizsgálati időszakban.
(100)
Ami az Indiából származó behozatalt illeti, az a figyelembe vett időszakban 141 %-kal, a 2007. évi körülbelül 8 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csaknem 20 000 tonnára nőtt. Az átlagos importárak 32 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban, és jelentősen alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszakbeli átlagos eladási árainak. Ebből következően az indiai exportőrök a 2007. évi 6,7 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 16,4 %-ra növelték a piaci részesedésüket.
(101)
A Fülöp-szigetekről származó behozatal az Indiából származó behozatalhoz hasonló tendenciát mutat: a figyelembe vett időszakban 129 %-kal, a 2007. évi körülbelül 6 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csaknem 14 000 tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban 38 %-kal csökkentek az átlagos importárak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ebből következően a Fülöp-szigetek piaci részesedése a 2007. évi 4,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt 11,4 %-ra nőtt.
(102)
Ami a Malajziából származó behozatalt illeti, bár a behozatal a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott (-27 %), a malajziai exportőrök továbbra is 8,2 %-os piaci részesedéssel rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Az Eurostat adatai szerint továbbá a Malajziából származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak elején meghaladta az érintett országokból származó behozatal árát, de az időszak második felében sokkal alacsonyabb volt annál.
(103)
Végül pedig úgy tűnik, hogy az egyéb harmadik országbeli - elsősorban indiai, Fülöp-szigeteki és malajziai - exportőrök profitáltak a Kína és Tajvan elleni dömpingellenes intézkedésekből. A figyelembe vett időszak második felében az Indiából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal a kínai és tajvani áraknál alacsonyabb áron több mint kétszeresére nőtt, míg a Malajziából származó behozatal csökkenő tendenciát mutatott. Ez a kiegészítő árleszorítás további negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra, amely azzal szembesült, hogy a nyeresége és más pénzügyi mutatói erős negatív tendenciát mutatnak 2008-tól kezdődően. Ebből következően a különösen Indiából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal alakulása nyilvánvalóan hozzájárult az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez és az ágazat pénzügyi helyzetének negatív alakulásához.
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Más országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Az egyéb országokból származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Az Indiából származó behozatal ára (EUR/tonna)
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
A Fülöp-szigetekről származó behozatal mennyisége (tonna)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
A Fülöp-szigetekről származó behozatal piaci részesedése
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
A Fülöp-szigetekről származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
A Malajziából származó behozatal mennyisége (tonna)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
A Malajziából származó behozatal piaci részesedése
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
A Malajziából származó behozatal ára (EUR/tonna)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Következtetés
(104)
Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt, az uniós gazdasági ágazat ugyanebben az időszakban elveszítette az értékesítési mennyisége 25 %-át, ami azt eredményezte, hogy a piaci részesedése a 2007. évi 50,6 %-ról a felülvizsgálati időszakra 38,6 %-ra csökkent. Ugyanakkor az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok stabilan tudták tartani a piaci részesedésüket.
(105)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a legtöbb kármutató a dömpingellenes intézkedések ellenére negatívan alakult: a termelés mennyisége 17 %-kal, az értékesítés mennyisége pedig 25 %-kal csökkent, a kapacitás és a kapacitáskihasználás visszaesett, ezt pedig a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének csökkenése követte. A nyereségesség a 2007. évi 7 %-ról a felülvizsgálati időszakra -3 %-ra esett vissza, és a pénzforgalom is hasonlóan negatív tendenciát mutatott.
(106)
Megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak során általában véve romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig, amikor az értékesítési mennyiség és a megfelelő árszint fenntartására irányuló erőfeszítéseit az érintett országokból származó, megnövekedett dömpingelt behozatal és az egyéb harmadik országokból származó olcsó behozatal gátolta, bizonytalanná vált.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Kapcsolat az érintett országok harmadik országokba irányuló kivitelének mennyisége és árai, valamint az Unióba irányuló kivitel mennyisége és árai között
(107)
A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem áll rendelkezésre információ az általuk más piacokon érvényesített exportárakról. Ami Tajvant illeti, az ellenőrzött vállalatokról rendelkezésre álló információk alapján a harmadik országokba irányuló export átlagos árai alacsonyabbak, mint az uniós piacon alkalmazott árak. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az vélhetően arra ösztönözné a tajvani exportőröket, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé.
2. Az érintett országok kihasználatlan kapacitása
(108)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy jelentős termelési kapacitás áll rendelkezésre mind Kínában, mind Tajvanban, és mindkét ország képes gyorsan növelni termelése mennyiségét. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a Kínából származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2009. évi bevezetése (8) a kínai behozatal visszaesését eredményezte, és olyan kapacitást szabadított fel, amelyet fel lehet használni a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik gyártására. Említésre méltó továbbá, hogy egy nemrég befejezett, a kijátszások feltárására irányuló vizsgálat kiterjesztette a Kínából származó egyes vas és acél kötőelemekre bevezetett intézkedéseket a Malajziában berakodott behozatalokra is (9). Ezért rendelkezésre áll az EU-ba irányuló export mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás, különösen, mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne a többlettermelés felvételére.
3. Következtetés
(109)
Egyértelmű, hogy az érintett országbeli gyártók jelentősen meg tudnák növelni az uniós piacra irányuló exportjuk mennyiségét. Tajvant illetően továbbá úgy tűnik, hogy a harmadik országokba irányuló export ára alacsonyabb az uniós piacon érvényesített áraknál, így valószínűbbé válik, hogy intézkedések hiányában a harmadik országokba irányuló export egy részét átirányítják az uniós piacra. Ez minden valószínűség szerint negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
(110)
Mint az a fentiekből is látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan. Ha az uniós gazdasági ágazat az érintett országokból származó, dömpingelt árú behozatal megnövekedett mennyiségének lenne kitéve, az valószínűleg az értékesítései, piaci részesedése és eladási árai további csökkenését, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének romlását vonná maga után. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve bizonytalan helyzetének további romlását eredményezné, és az ágazat további jelentős károkat szenvedne el.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(111)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(112)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is.
(113)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(114)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető meglehetősen egészséges gazdasági helyzet is megerősítette. A figyelembe vett időszak során azonban az uniós gazdasági ágazat veszített értékesítési mennyiségéből és piaci részesedéséből, továbbá az eladási árak is csökkentek, míg az érintett országokból származó behozatal a hatályban lévő intézkedések ellenére némileg növekedett. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és az ágazat veszteségessé vált. Az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még rosszabb helyzetben lenne.
3. Az importőrök/felhasználók érdekei
(115)
A megkeresett 20 felhasználó közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban csak egy felhasználó működött együtt, és azt állapították meg, hogy a felhasználók nem csak az érintett országokból, hanem más beszerzési forrásokból is be tudják szerezni a vizsgált terméket. A rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek a továbbfeldolgozott termékek költségére gyakorolt elhanyagolható hatására tekintettel azt is megállapították, hogy az intézkedések nem gyakorolnának hátrányos hatást a felhasználók gazdasági ágazatára.
(116)
A mintában szereplő három importőr közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennek a vállalatnak az érintett országokból származó behozatalban való részesedése nagyon alacsony volt, a felülvizsgálati időszakban 1,1 %-ot tett ki. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy az importőr nyereségessége egészséges (5 % és 10 % közötti) szinten alakult, miközben az érintett terméknek a vállalat teljes tevékenységében való részesedése 10 % alatt van. Tehát megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nagyon korlátozott mértékű hatást gyakorolna erre az importőrre.
4. Következtetés
(117)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(118)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(119)
A fentiekből következően - az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően - az 1890/2005/EK rendelettel a Kínából és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek nettó, uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalatok
Dömpingellenes vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kína
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou város
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Minden más vállalat
27,4
A999
Tajvan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Tajpej
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
A mellékletben felsorolt vállalatok
15,8
A649
Minden más vállalat
23,6
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 4-én.