KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 19. januar 2011
om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand
(2011/32/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 22. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf (»PTA«) med oprindelse i Thailand (»det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 13. november 2009 af BP Aromatics Limited NV og CEPSA Quimica S.A. (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PTA. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Den samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af PTA med oprindelse i Thailand. Denne undersøgelse blev afsluttet ved Kommissionens afgørelse 2011/31/EU (4).
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand, repræsentanterne for det pågældende eksportland og kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Thailand og til de kendte importører og brugere af den pågældende vare samt til alle andre parter, som anmodede om et spørgeskema inden for fristerne i indledningsmeddelelsen.
(6)
Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de tre kendte eksporterende producenter i Thailand, fra tre EU-producenter, fra en EU-importør og fra fem EU-brugere.
(7)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanien
-
Lotte Chemical UK Ltd (tidligere Artenius), Wilton, Redcar, Det Forenede Kongerige
b)
EU-importører:
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgien
c)
EU-brugere:
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Holland
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italien
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spanien
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Litauen
d)
Eksporterende producenter i Thailand:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailand (»TPT«)
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailand (»Indorama«)
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailand (»SMPC«)
e)
Forretningsmæssigt forbundne eksportører:
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japan (»MCI«) - eksportsalgsrepræsentant og aktionær i SMPC.
(8)
Da TPT og Indorama begge ejes af samme holdingselskab, omtales de som »Indorama-gruppen«.
1.3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(9)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. december 2008 til 30. november 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(10)
Den pågældende vare er terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 (»den pågældende vare«).
(11)
PTA opnås ved at rense rå terephthalsyre, som fremkommer ved en reaktion mellem paraxylen (»PX«) og et opløsningsmiddel og en katalysatoropløsning.
2.2. Samme vare
(12)
Det kunne konstateres, at den pågældende vare og PTA, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Thailand, og PTA, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(13)
Alle de tre thailandske eksporterende producenter, som var nævnt i klagen, indgav spørgeskemabesvarelser. Undersøgelsen viste, at der ikke findes andre thailandske eksporterende producenter af PTA, og at besvarelserne omfattede hele den thailandske eksport til EU-markedet.
(14)
De tre virksomheder anmodede om at få dumpingberegningerne foretaget på grundlag af månedlige data med den begrundelse, at udgifterne til det vigtigste råmateriale og dermed priserne for den pågældende vare varierede væsentligt i UP. Det blev af de årsager, der er nævnt i betragtning 26, ikke anset for berettiget at anvende den ønskede metodologi.
(15)
Det bør bemærkes, at salget på hjemmemarkedet og EU-markedet enten tog udgangspunkt i spotpriser eller i aftaler baseret på udgifterne til PX (det vigtigste råmateriale) eller en formel baseret på et prisindeks for PTA i Kina. I sidstnævnte tilfælde var der flere eksempler på væsentlige forsinkelser, inden det endelige indeks forelå. Formlen krævede en faktureringsordning, som indebar, at den endelige pris kunne fastsættes flere måneder efter, at den oprindelige foreløbige faktura var blevet udstedt. Debit- og kreditnotaer blev udstedt for at korrigere den endelige kontraktpris.
(16)
Den generelle metode, som er beskrevet nedenfor, blev anvendt for alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand.
3.2. Normal værdi
(17)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de thailandske producenters hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det kunne konstateres, at de thailandske producenter havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.
(18)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i UP.
(19)
Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mere end 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare for alle tre producenter, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af hele hjemmemarkedssalget.
3.3. Eksportpris
(20)
Undersøgelsen viste, at en af de samarbejdsvillige eksporterende producenter (SMPC) solgte varen til EU-markedet gennem sin største aktionær (MCI, en virksomhed i Japan), som derefter videresolgte den til en række japanske forhandlere, som så til sidst solgte den til parter på EU-markedet. Det blev undersøgt, at MCI og den største japanske forhandler var forretningsmæssigt forbundet, og om et sådant forhold havde en indvirkning på priserne.
(21)
Det kunne konstateres, at den vigtigste forretningsmæssige forbindelse vedrørte fælles aktieposter på meget få procent, som japanske banker forvaltede på mange befuldmægtigedes vegne. Det kunne derfor konstateres, at forholdet ikke var af en sådan art, at det kunne påvirke prisen. I betragtning af i) ovennævnte pris/aftaleordninger, som er typiske for denne erhvervsgren, og ii) ovennævnte form for forretningsmæssig forbindelse mellem virksomhederne fastsættes priserne utvivlsomt på normale markedsvilkår. Det blev derfor fastslået, at den pågældende vares eksportpris kunne fastsættes på grundlag af MCI's salg til de japanske forhandlere.
(22)
MCI blev pr. brev informeret om konsekvenserne af manglende samarbejde, for under kontrollen i Tokyo fik de berørte sagsbehandlere ikke adgang til samtlige regnskabsmæssige oplysninger om visse justeringer.
(23)
Det blev derfor besluttet at beregne justeringerne på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Derfor blev følgende metodologi anvendt: Fragtomkostningerne blev justeret opad på grundlag af oplysninger indsamlet på stedet. For så vidt angår de resterende justeringer, blev de indberettede beløb og nettosalgspriserne også kontrolleret i forhold til andre uafhængige kilder, i dette tilfælde oplysninger tilvejebragt om de to øvrige thailandske eksporterende producenter, og det kunne konstateres, at de var på linje med den samme form for salg. Det blev overvejet at anvende Eurostat-priser i stedet, men den tanke blev opgivet, idet Eurostat-værdien for denne vare var cif-prisen på importdatoen og ikke den justerede endelige pris beregnet i overensstemmelse med salgsaftalen og faktureringsordningen ovenfor. Denne tilgang var - i betragtning af markedsstrukturen - særdeles velegnet, jf. betragtning 15. Bemærk, at langt størstedelen af justeringerne allerede blev efterprøvet i Thailand.
3.4. Sammenligning
(24)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(25)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- emballerings-, kredit- og håndteringsomkostninger samt provision, hvor det var relevant og berettiget.
(26)
Sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi blev foretaget på årsbasis. De eksporterende producenters anmodning om at foretage sammenligninger på månedsbasis blev overvejet, men ikke efterkommet, fordi denne fremgangsmåde helt klart ikke ville have ændret den overordnede konklusion om dumping, dvs. dumping på landsplan under ubetydelighedsgrænsen.
3.5. Dumpingmargen
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne som fastsat ovenfor.
(28)
På grundlag af ovenstående metodologi blev dumpingmargenerne fastsat til følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:
Dumpingmargen
Indorama-gruppen
3,7 %
SMPC
Ingen dumping
(29)
De tre eksporterende producenter (de to i Indorama-gruppen og SMPC) tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Thailand ifølge Eurostat's data. For at afgøre, om dumpingmargenen på landsplan var under ubetydelighedsgrænsen, blev der fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hele landet. Det kunne konstateres, at denne margen var under ubetydelighedsgrænsen, dvs. 1,8 %.
(30)
Da dumping på landsplan ligger under ubetydelighedsgrænsen, bør der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af PTA med oprindelse i Thailand.
4. SKADE, ÅRSAGSSAMMENHÆNG OG UNIONENS INTERESSER
(31)
I betragtning af resultaterne om dumping anses det ikke for nødvendigt at forelægge en analyse af skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.
5. AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(32)
Proceduren bør derfor afsluttes, idet dumpingmargenen for Thailand er fastsat til under 2 %. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.
(33)
For så vidt angår dumpingspørgsmålet mente en af klagerne ifølge de fremsendte bemærkninger, at Kommissionen burde have pålagt SMPC den dumpingmargen, som blev fastsat for de to øvrige eksporterende producenter (3,7 %), som følge af de foreliggende data. I så fald ville der have været tale om en dumpingmargen under ubetydelighedsgrænsen. Dette måtte afvises. Kommissionen anvendte rent faktisk foreliggende data i forbindelse med den forretningsmæssigt forbundne japanske virksomhed ved at bruge virksomhedens foreliggende data, som blev justeret opad og sammenholdt med andre kilder, der kunne efterprøves. Det ville under disse omstændigheder ikke have været i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 18 at anvende de øvrige eksportørers dumpingmargen.
(34)
Den samme klager hævdede endvidere, at andre nationale myndigheder har en anden opfattelse af undersøgelserne vedrørende PTA i en lignende UP. Det måtte også afvises. I den forbindelse skal det bemærkes, at den dokumentation, som parten fremlagde, henviser til en antidumpingtold, som Folkerepublikken Kina har pålagt import af PTA fra Korea og Thailand. De fremlagte oplysninger underbygger ikke partens påstand, idet der ikke findes dokumentation for, hvordan den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt i forbindelse med den kinesiske antidumpingundersøgelse. Endvidere strækker UP i forbindelse med de kinesiske myndigheders undersøgelse sig fra den 1. oktober 2007 til den 30. september 2008, mens UP i forbindelse med den nuværende EU-undersøgelse strækker sig fra den 1. december 2008 til den 30. november 2009. Derfor er der stor forskel på de perioder, der anvendes i forbindelse med EU-undersøgelsen og den kinesiske undersøgelse.
(35)
Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til skadesaspekter.
(36)
Det må derfor konkluderes, at ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger, som ændrer ved undersøgelsesresultatet, dvs. at det ikke er nødvendigt at træffe beskyttelsesforanstaltninger.
(37)
I lyset af ovenstående kan Kommissionen derfor konkludere, at antidumpingproceduren vedrørende import til Unionen af renset terephthalsyre og salte deraf med oprindelse i Thailand bør afsluttes uden indførelse af antidumpingforanstaltninger -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Eneste artikel
Antidumpingproceduren vedrørende import af renset terephthalsyre og salte deraf af renhed på 99,5 vægtprocent eller derover, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2917 36 00 med oprindelse i Thailand afsluttes hermed.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. január 19.)
a Thaiföldről származó tisztított tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2011/32/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2009. december 22-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről (a továbbiakban: érintett ország) származó tisztított tereftálsav és sói (a továbbiakban: PTA) Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
A dömpingellenes eljárás azt követően indult, hogy az uniós PTA-gyártás jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviselő BP Aromatics Limited NV és CEPSA Quimica S.A. (a továbbiakban: a panaszosok) 2009. november 13-án panaszt nyújtottak be. A panasz olyan prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett országokból származó érintett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, mely elegendőnek minősült az eljárás megindításának indoklásához.
(3)
Ugyanezen a napon a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján bejelentette a Thaiföldről származó PTA Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását is. A vizsgálatot a 2011/31/EU bizottsági határozat (4) zárta le.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az ismert thaiföldi exportáló gyártókat, az érintett exportáló ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(5)
A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosoknak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert thaiföldi exportáló gyártóknak, az ismert importőröknek és a termék érintett felhasználóinak, valamint bármely más, az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül kérdőívet igénylő félnek.
(6)
Három ismert thaiföldi exportáló gyártótól, három uniós gyártótól, egy uniós importőrtől és öt uniós felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív.
(7)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgium
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanyolország
-
Lotte Chemical UK Ltd (korábban Artenius), Wilton, Redcar, Egyesült Királyság
b)
Uniós importőrök
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brüsszel, Belgium
c)
Uniós felhasználók
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Hollandia
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Olaszország
-
Novapet S.A., Barbastro (Huesca), Spanyolország
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Litvánia
d)
Thaiföldi exportáló gyártók
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: TPT)
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: Indorama)
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thaiföld (a továbbiakban: SMPC)
e)
Kapcsolatban álló exportőr
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokió, Japán (a továbbiakban: MCI) - az SMPC exportértékesítési képviselője és részvényese
(8)
Mivel mind a TPT, mind az Indorama ugyanazon holdingtársaság tulajdonában van, e dokumentum ezentúl „Indorama csoportként” hivatkozik rájuk.
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(9)
A dömping és a kár vizsgálata a 2008. december 1. és 2009. november 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(10)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói (a továbbiakban: érintett termék).
(11)
A PTA-t nyers tereftálsav tisztításával nyerik; a nyers tereftálsavat pedig paraxilénből, oldószerrel és katalizátoroldattal való reakció révén állítják elő.
2.2. Hasonló termék
(12)
Megállapításra került, hogy az érintett termék, a Thaiföldön előállított és az ottani belföldi piacon értékesített PTA, valamint az Unióban előállított és ott az uniós gazdasági ágazat által értékesített PTA ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és a termékek alapvető felhasználása is azonos. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Előzetes megjegyzések
(13)
A panaszban megnevezett mindhárom thai exportáló gyártó benyújtotta a kitöltött kérdőívet. A vizsgálat feltárta, hogy a PTA-nak nincs több thaiföldi exportáló gyártója; a beérkezett válaszok tehát az uniós piacra irányuló thaiföldi export 100 %-át lefedték.
(14)
A három vállalat havi adatok alapján dömpingszámítást kérelmezett azzal az indokkal, hogy a fő nyersanyaggal kapcsolatos költségek, következésképpen pedig az érintett termék ára is jelentősen változott a vizsgált időszak folyamán. A (26) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva a kért módszer alkalmazását nem tekintették indokoltnak.
(15)
Meg kell jegyezni, hogy a belföldi és az uniós piacon lebonyolított értékesítések vagy azonnali vételi árak alapján, vagy a paraxilén (a fő nyersanyag) árán alapuló szerződések alapján, vagy pedig a PTA kínai árindexe szerinti képlet alapján mentek végbe. Az utóbbi esetben többször is jelentős idő telt el a végső index rendelkezésre állásáig. A képlet alkalmazása érdekében számlázási megállapodást kellett igénybe venni, amelynek értelmében a végső árat akár hónapokkal az eredeti ideiglenes számla kibocsátása után fizették ki. A szerződésben megállapított végső ár kiigazítása érdekében terhelési/jóváírási értesítéseket küldtek ki.
(16)
Az együttműködő thaiföldi exportáló gyártók vonatkozásában az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták.
3.2. Rendes érték
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt állapította meg, hogy a thaiföldi gyártók belföldi értékesítései kellőképpen reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes volumene az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései összvolumenének legalább 5 %-át képviselte-e. A thai gyártók vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták.
(18)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a vizsgálati időszak során független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.
(19)
Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a három gyártó esetében a hasonló termék teljes belföldi értékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, az összes belföldi eladás súlyozott átlagát véve alapul.
3.3. Exportár
(20)
A vizsgálat feltárta, hogy az egyik együttműködő gyártó (SMPC) legnagyobb részvényesén (a Japánban működő MCI-n) keresztül értékesítette termékét az uniós piacon; az MCI továbbértékesítette azt más japán kereskedőknek, és ezek végül az uniós piacon működő feleknek adták el a terméket. A Bizottság megvizsgálta, hogy az MCI és a legnagyobb japán kereskedő kapcsolatban állt-e, és ha igen, a kapcsolat gyakorolt-e hatást az árakra.
(21)
Megállapításra került, hogy a legfontosabb kapcsolatot igen alacsony számú, vagyonkezelői megbízásokból japán bankoknál tartott közös részvények jelentették. Ezért megállapításra került, hogy a kapcsolat jellegéből kifolyólag nem gyakorolhatott hatást az árszintekre. Valóban, tekintve i. a fentiekben ismertetett árazási/szerződési megállapodásokat, amelyek jellemzőek erre az ágazatra; valamint ii. a fentiekben bemutatott vállalatok közötti kapcsolatot, az árak a szokásos piaci feltételeket tükrözik. Ezért az a döntés született, hogy az érintett termék exportárát az MCI-nek a japán kereskedőkkel szemben lebonyolított értékesítései alapján határozzák meg.
(22)
Az MCI számára levelet küldtek, amelyben tájékoztatták az együttműködés elmaradásának következményeiről, mivel a tokiói ellenőrző látogatás alkalmával az ügyben vizsgálódó tisztviselőknek nem biztosítottak teljes körű hozzáférést bizonyos engedményekhez kapcsolódó számviteli információkhoz.
(23)
Ezért úgy döntöttek, hogy az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek következtében az alábbi módszert alkalmazták. A szállítási költségek tekintetében az engedményt felfelé kiigazították a helyszíni ellenőrzés alkalmával szerzett információk alapján. A fennmaradó engedmények tekintetében a jelentett összegeket, valamint a nettó eladási árakat is ellenőrizték más, független források felhasználásával, ebben az esetben a két másik thaiföldi exportáló gyártó esetében megállapított információk alapján; megállapításra került, hogy az érintett összegek összhangban vannak az ugyanilyen típusú eladás esetében alkalmazott összegekkel. A Bizottság szolgálatai alternatív módszer alkalmazását is mérlegelték, amelynek értelmében Eurostat-árakat használtak volna helyettesítőként, de végül erre nem került sor, mert e termék esetében az Eurostat-érték az importálás időpontjában alkalmazott CIF-ár volt, nem pedig a fentiekben ismertetettek szerint az értékesítési szerződés és a számlázási rendszerek alapján meghatározott, kiigazított végső ár. Ez a megközelítés a piacnak a (15) preambulumbekezdésében ismertetett szerkezetére tekintettel különösen is megfelelő volt. Figyelembe kell venni, hogy az engedmények jelentős részét már ellenőrizték Thaiföldön.
3.4. Összehasonlítás
(24)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex works) alapon került sor.
(25)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - a szállítási, biztosítási, csomagolási, hitel-, kezelési és jutalékköltségekben mutatkozó különbségeket kiigazították.
(26)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást éves szinten végezték el. Az exportáló gyártók arra irányuló kérelmét, hogy havi bontásban végezzék el az összehasonlításokat, mérlegelték, de nem tettek neki eleget, mivel egyértelmű volt, hogy ez nem változtatott volna a dömpingre - vagyis az országos de minimis dömpingre - vonatkozó végső következtetésen.
3.5. Dömpingkülönbözet
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő thaiföldi exportáló gyártókat illetően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az exportár súlyozott átlagával, a fentiekben ismertetettek szerint.
(28)
A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Dömpingkülönbözet
Indorama csoport
3,7 %
SMPC
Nincs dömping
(29)
Az Eurostat adatai alapján a három exportáló gyártó (az Indorama csoport két tagja és az SMPC) teszi ki a Thaiföldről származó export egészét. Annak felmérésére, hogy országos szinten a dömpingkülönbözet a de minimis szint alatt volt-e, megállapították az országos dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Megállapításra került, hogy e különbözet a de minimis szint alatti, 1,8 %.
(30)
Tekintettel az országos de minimis dömpingkülönbözetre, nem kell kivetni ideiglenes intézkedéseket a Thaiföldről származó PTA-behozatalokra.
4. KÁR, OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS ÉS UNIÓS ÉRDEK
(31)
A dömpingre vonatkozó fenti megállapítások tekintetében nem szükséges semmilyen, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről szóló elemzést benyújtani.
5. AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE
(32)
Az eljárást ennélfogva meg kell szüntetni, mivel a Thaiföld esetében megállapított dömpingkülönbözet mértéke 2 %-nál kisebb. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik közlésére.
(33)
A dömpinggel kapcsolatos kérdések tekintetében észrevétel érkezett az egyik panaszostól, aki úgy vélte, hogy a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján a két másik exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet (3,7 %) az SMPC-re is alkalmaznia kellett volna. Állítása szerint ebben az esetben megállapítható lett volna de minimis dömpingkülönbözet. Ezt az állítást el kellett utasítani. A Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel a kapcsolatban álló japán vállalat esetében azzal, hogy a vállalat rendelkezésre álló adatait használta, felfelé kiigazította azokat, és összehasonlította más ellenőrizhető forrásokkal. E körülmények között nem felelt volna meg a 18. cikk rendelkezéseinek, ha a többi exportőrre megállapított dömpingkülönbözetet alkalmazták volna a vállalatra.
(34)
Ugyanez a panaszos azt is állította, hogy más kormányok más szempontokat alkalmaznak a PTA-val kapcsolatos vizsgálatok során hasonló vizsgálati időszakot figyelembe véve. Ezt az állítást el kellett utasítani. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az említett fél által rendelkezésre bocsátott bizonyíték a Kínai Népköztársaság által a Koreából és Thaiföldről érkező PTA behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozik. A rendelkezésre bocsátott információk nem erősítik meg az említett fél állításait, mivel nincs bizonyíték arra, hogy az említett kínai dömpingellenes vizsgálatban hogyan állapították meg a rendes értéket és az exportárat. Ráadásul a kínai hatóságok által folytatott vizsgálatban a vizsgálati időszak 2007. október 1-jétől2008. szeptember 30-ig tartott, míg a jelenlegi uniós vizsgálatban alkalmazott vizsgálati időszak a 2008. december 1-je és 2009. november 30-a közötti időszakra vonatkozik. Ezért az uniós és a kínai vizsgálatban figyelembe vett időszak nagymértékben különböznek egymástól.
(35)
A kárral kapcsolatos szempontok tekintetében egyik érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket.
(36)
Következtetésképpen egy érdekelt féltől sem érkezett arra vonatkozó észrevétel, amely kétségbe vonná azt a megállapítást, hogy nincs szükség védintézkedésekre.
(37)
A fentiekre tekintettel a Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a Thaiföldről származó tisztított tereftálsavnak és sóinak az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást dömpingellenes intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
Egyetlen cikk
A Thaiföldről származó és a jelenleg az ex 2917 36 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,5 tömegszázalékos tisztaságú tereftálsav és sói behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 19-én.