EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 911/2010
af 22. september 2010
om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende i betragtninger:
(1)
På sit møde den 15. og 16. juni 2001 i Göteborg vedtog Det Europæiske Råd en strategi for bæredygtig udvikling for at sikre, at politikkerne på det økonomiske og det sociale område og på miljøområdet styrker hinanden gensidigt, og tilføjede en miljødimension til Lissabonprocessen.
(2)
I sin resolution af 21. maj 2007 om den europæiske rumpolitik (3), som blev vedtaget på det fjerde fælles og samtidige møde mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rådet for Den Europæiske Rumorganisation på ministerplan, oprettet i henhold til artikel 8, stk. 1, i rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation (4) (»Rumrådet«), anerkendte Rådet rumaktiviteternes nuværende og potentielle bidrag til Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, idet de stiller muliggørende teknologier og tjenester til rådighed for det fremspirende europæiske vidensamfund og bidrager til den europæiske sammenhængskraft, og understregede, at rummet udgør et væsentligt element i den europæiske strategi for bæredygtig udvikling.
(3)
Resolutionen »Fremme af den europæiske rumpolitik« (5) af 26. september 2008, der blev vedtaget på det femte fælles og samtidige møde i Rumrådet, understregede, at der er behov for at udvikle passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger under hensyn til rumsektorens særlige forhold, behovet for at styrke både dens generelle og dens industris konkurrenceevne og nødvendigheden af en afbalanceret industristruktur; og for at skabe mulighed for passende langsigtede EU-investeringer i rumrelateret forskning og for drift af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Unionen og dens borgere, navnlig ved at undersøge alle de rumrelaterede politiske konsekvenser inden for rammerne af de næste finansielle overslag.
(4)
Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om den europæiske rumpolitik: »Hvorledes rummet bringes ned på jorden« (6) understregede behovet for at finde passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger for den europæiske rumpolitik som supplement til bevillingerne fra Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (»syvende rammeprogram«), således at det bliver muligt for de forskellige økonomiske aktører at lægge planer på mellemlang og lang sigt, og understregede, at de næste finansielle rammer bør tage hensyn til passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger, som giver mulighed for at foretage langsigtede EU-investeringer i rumrelateret forskning og for drift af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Unionen og dens borgere.
(5)
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) har været et jordovervågningsinitiativ, som koordineres af Unionen og udføres i partnerskab med medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation (»ESA«). Det primære mål hermed er under EU-kontrol at udbyde oplysningstjenester, som giver adgang til nøjagtige miljø- og sikkerhedsdata og -oplysninger, og som tilpasses brugernes behov. Hermed bør GMES kunne fremme en bedre udnyttelse af det erhvervsmæssige potentiale i innovationspolitikker og den teknologiske udvikling inden for jordobservation. GMES bør bl.a. være et vigtigt redskab til understøttelse af biodiversitet, forvaltning af økosystemer og afbødning af og tilpasning til klimaændringer.
(6)
For at nå målet for GMES på bæredygtig vis er det nødvendigt at koordinere de forskellige GMES-partneres aktiviteter og udvikle, indføre og drive en tjeneste- og observationskapacitet, der opfylder brugernes krav, uden at de relevante nationale og europæiske sikkerhedsrestriktioner herved berøres.
(7)
I den forbindelse bør et udvalg bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til GMES fra Unionen, medlemsstaterne og mellemstatslige agenturer, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal håndteres på EU-plan, kan identificeres. Udvalget bør også bistå Kommissionen med at overvåge, at der sker en sammenhængende gennemførelse af GMES. Det bør overvåge politikudviklingen og muliggøre udveksling af god praksis i GMES.
(8)
Kommissionen bør med bistand fra udvalget være ansvarlig for implementeringen af GMES' sikkerhedspolitik. Til det formål bør der oprettes en særlig sammensætning af udvalget (»Sikkerhedsorganet«).
(9)
GMES bør være brugerdrevet, og således kræve et vedvarende og effektivt engagement fra brugernes side, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af kravene til tjenesten. For at øge værdien af GMES for brugere, bør bidrag fra brugerne aktivt søges indhentet ved regelmæssige høringer af slutbrugerne i den offentlige og private sektor. Der bør endvidere oprettes et særligt organ (»Brugerforummet«) der skal gøre det lettere at fastslå brugernes krav, verificere om det leverer de krævede tjenester, og koordinere GMES med dets brugere i den offentlige sektor.
(10)
Med henblik på udformningen af rammer, der skal sikre fri og åben adgang til information produceret af GMES-tjenesterne og data indsamlet gennem GMES-infrastrukturen, samtidig med at der sker den nødvendige beskyttelse af disse informationer og data, bør Kommissionen i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter om betingelserne for registrering af og udstedelse af licenser til GMES-brugere og om kriterierne for begrænsning af adgangen til GMES-data og -informationer, samtidig med at der tages hensyn til data- og informationspolitikken for leverandører af nødvendige data til GMES, og uden at de nationale regler og procedurer for rummet og in-situ-infrastrukturer under national kontrol herved berøres. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
(11)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning og de delegerede retsakter, der vedtages i henhold til denne forordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til, på grundlag af de betingelser og kriterier, der er fastsat i delegerede retsakter, at vedtage særlige foranstaltninger til begrænsning af adgangen til informationer produceret af GMES-tjenesterne og til data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur, herunder individuelle foranstaltninger, der tager hensyn til, hvor følsomme de pågældende informationer og data er. Kommissionen bør også tillægges gennemførelsesbeføjelser til at koordinere frivillige bidrag fra medlemsstaterne og udnytte potentielle synergier med relevante nationale initiativer, EU-initiativer og internationale initiativer, at fastsætte den maksimale samfinansieringsandel for tilskud, at vedtage foranstaltninger der fastsætter de tekniske krav til sikring af kontrollen med og integriteten af systemet inden for GMES-rumkomponentprogrammet, at kontrollere adgangen til og håndteringen af de teknologier, der yder sikkerhed til GMES-rumkomponentprogrammet, og at vedtage det årlige arbejdsprogram for GMES.
Ihenhold til artikel 291 i TEUF fastsættes ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure på forhånd generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af dens gennemførelsesbeføjelser. Indtil vedtagelsen af denne nye forordning finder Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7), fortsat anvendelse, bortset fra forskriftsproceduren med kontrol, som ikke finder anvendelse.
(12)
Da GMES er baseret på et partnerskab mellem Unionen, ESA og medlemsstaterne, bør Kommissionen bestræbe sig på at fortsætte den nyligt etablerede dialog mellem ESA og medlemsstater, der ejer relevante rumaktiver.
(13)
GMES-tjenester er nødvendige for at fremme en kontinuerlig anvendelse af informationskilderne inden for den private sektor, hvilket ville gøre det lettere for tjenesteudbyderne, hvoraf mange er små og mellemstore virksomheder (SMV'er), at udvikle innovative tjenester og derved skabe merværdi.
(14)
GMES omfatter både udviklingsaktiviteter og operationelle aktiviteter. For så vidt angår operationelle aktiviteter støttede Rådet i det tredje sæt retningslinjer, som blev vedtaget på Rumrådets møde den 28. november 2005, en faseinddelt tilgang til implementeringen af GMES baseret på klare prioriteringer, som begynder med udviklingen af tre fast-track-tjenester inden for beredskabs-, landovervågnings- og søtjenester.
(15)
De første operationelle beredskabs- og landovervågningstjenester blev finansieret som forberedende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (»finansforordningen«).
(16)
Ud over de udviklingsaktiviteter, der finansieres under rumtemaet i syvende rammeprogram, er der behov for EU-foranstaltninger i perioden 2011-2013 for at sikre kontinuitet med de forberedende foranstaltninger og etablere operationelle tjenester på mere permanent basis på områder, hvor teknologien er tilstrækkelig moden, og hvor der kan påvises potentiale for udvikling af downstream-tjenester.
(17)
I sin meddelelse af 12. november 2008»Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) - for en sikrere planet« beskrev Kommissionen sin tilgang til forvaltning og finansiering af GMES og bekendtgjorde, at den agtede at uddelegere den tekniske implementering af GMES til specialiserede organer, bl.a. ESA for så vidt angår rumkomponenten i GMES set i lyset af denne organisations enestående position og ekspertise.
(18)
Kommissionen bør, hvor det er relevant, overdrage koordineringen af den tekniske implementering af GMES-tjenesterne til kompetente EU-organer eller mellemstatslige organisationer, såsom Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser.
(19)
Det er nødvendigt med operationelle tjenester vedrørende beredskab og afhjælpning af humanitære katastrofesituationer for at koordinere Unionens og dens medlemsstaters eksisterende kapacitet, således at deres beredskabs- og genoprettelsesplaner i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, som ofte har en negativ indvirkning på miljøet, forbedres. Eftersom klimaændringerne kan føre til en stigning i antallet af nødsituationer, vil GMES være vigtig for at støtte foranstaltninger til tilpasning til klimaændringer. Derfor bør GMES-tjenester levere geodata for at understøtte indsatsen i tilfælde af nødsituationer og humanitære katastrofer.
(20)
Landovervågningstjenester er vigtige for overvågningen af biodiversitet og økosystemer og støtter foranstaltninger til afbødning af og tilpasning til klimaændringer og forvaltning af en lang række ressourcer og politikker, hvoraf de fleste vedrører det naturlige miljø: jord, vand, landbrug, skov, energi og forsyning, bebyggede områder, rekreative faciliteter, infrastruktur og transport. Operationelle landovervågningstjenester, der udvikles i samarbejde mellem medlemsstater, tredjelande i Europa, partnere uden for Europa og FN, er nødvendige både på europæisk og globalt plan.
(21)
GMES-tjenester på havmiljøområdet er vigtige for støtten til en integreret europæisk kapacitet til havprognoser og -overvågning og for levering af vitale klimavariabler (ECV). De er afgørende elementer i overvågningen af klimaændringerne, i overvågningen af havmiljøet og i støtten til transportpolitikken.
(22)
Atmosfæreovervågningstjenester er vigtige for overvågningen af luftkvaliteten og af den atmosfæriske kemi og sammensætning. De er også afgørende elementer ved overvågningen af klimaændringerne og den fremtidige levering af vitale klimavariabler. Det er nødvendigt regelmæssigt at give oplysninger om atmosfæriske tilstande på regionalt og globalt plan.
(23)
Sikkerhedstjenesterne er en vigtig del af GMES-initiativet. Europa vil drage fordel af brugen af rummet og in-situ-aktiver til støtte for implementeringen af tjenester, der kan reagere på de udfordringer, som Europa står overfor på sikkerhedsområdet, navnlig grænsekontrol, havovervågning og støtte til EU's eksterne aktioner.
(24)
Overvågningen af klimaændringerne bør give mulighed for tilpasning til og afbødning af virkningerne heraf. Den bør navnlig bidrage til fremskaffelse af vitale klimavariabler, klimaanalyser og -prognoser i et sådant omfang, som er relevant for tilpasning til og afbødning af klimaændringer og levering af relevante tjenester.
(25)
Leveringen af operationelle tjenester, finansieret inden for rammerne af denne forordning, er afhængig af adgang til data indsamlet via ruminfrastrukturer, luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg (»in situ-infrastruktur«) og overvågningsprogrammer. Der bør derfor under iagttagelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet sikres adgang til de krævede data, og i nødvendigt omfang kan in situ-dataindsamling som supplement til eksisterende EU-aktiviteter og nationale aktiviteter støttes. Det er nødvendigt at sikre kontinuerlig adgang til den relevante in situ- og rumobservationsinfrastruktur, herunder den ruminfrastruktur, der er specialudviklet til GMES inden for rammerne af ESA's GMES-rumkomponentprogram (»Sentinel-missionerne«). De første operationelle Sentinel-missioner bør lanceres i 2012.
(26)
Kommissionen bør sikre, at der er komplementaritet mellem GMES-relaterede forsknings- og udviklingsaktiviteter under syvende rammeprogram, EU-bidraget til de første operationelle GMES-aktiviteter, GMES-partnernes aktiviteter og allerede eksisterende strukturer, som f.eks. de europæiske datacentre.
(27)
De første operationelle GMES-aktiviteter bør gennemføres i overensstemmelse med andre relevante EU-politikker, -instrumenter og -foranstaltninger, navnlig dem, som vedrører miljø, sikkerhed, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport, konkurrence og internationalt samarbejde, programmet om det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS) og beskyttelse af personoplysninger. Desuden bør GMES-data bevare sammenhængen med medlemsstaternes geografiske referencedata og understøtte den udvikling af en infrastruktur for geografisk information i Unionen, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (9). GMES bør også supplere det fælles miljøinformationssystem (SEIS) og EU-aktiviteter på beredskabsområdet.
(28)
GMES og dets første operationelle aktiviteter bør anses for et europæisk bidrag til opbygningen af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS), der er udviklet inden for rammerne af gruppen for jordobservation (GEO).
(29)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og rammeaftalerne med kandidat- og potentielle kandidatlande indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i EU-programmer. Der bør åbnes for deltagelse af andre tredjelande og internationale organisationer gennem indgåelse af internationale aftaler herom.
(30)
Denne forordning fastsætter for hele varigheden af de første operationelle GMES-aktiviteter en finansieringsramme på 107 mio. EUR, der skal udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10) (»den interinstitutionelle aftale«). Det forventes, at finansieringsrammen suppleres med et beløb på 209 mio. EUR fra de forskningsforanstaltninger i syvende rammeprograms rumtema, der ledsager de første operationelle GMES-aktiviteter, som bør forvaltes i overensstemmelse med de gældende regler og beslutningsprocedurer i syvende rammeprogram. Disse to finansieringskilder bør forvaltes på en koordineret måde for at sikre vedvarende fremskridt i implementeringen af GMES.
(31)
Denne finansieringsramme er forenelig med loftet for underudgiftsområde 1a i den flerårige finansielle ramme for 2007-2013, men den tilbageværende margen for 2011-2013 i underudgiftsområde 1a er meget lille. Det bør understreges, at det årlige beløb vil blive fastsat under den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med punkt 37 i den interinstitutionelle aftale.
(32)
Finansieringsrammen bør om muligt øges yderligere, således at forpligtelsesbevillinger for rumkomponenten kan indgås under den nuværende flerårige finansielle ramme. Konkret er der tale om operationer med A-serien af Sentinel-satellitterne og lancering af B-serien samt tilvejebringelse af væsentlige komponenter til C-serien af Sentinel-satellitterne.
(33)
Med henblik herpå bør Kommissionen i forbindelse med midtvejsevalueringen af den nuværende flerårige finansielle ramme og inden udgangen af 2010 undersøge muligheden for yderligere finansiel støtte til GMES inden for det overordnede EU-budget i løbet af den flerårige finansielle ramme 2007-2013.
(34)
En tildeling af eventuelle yderligere midler til denne forordning ud over de 107 mio. EUR, der allerede er afsat, bør ses i sammenhæng med drøftelserne om den fremtidige europæiske rumpolitik, navnlig om indkøb og forvaltning.
(35)
Kommissionen bør i første kvartal af 2011 også fremlægge en langsigtet finansiel strategi for fremtidige flerårige finansielle rammer, uden at dette berører udfaldet af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
(36)
Kommissionen bør i forbindelse med dens finansielle planlægning sikre, at datakontinuiteten opretholdes både under og efter afslutningen af de første GMES-aktiviteter (2011-2013), og at tjenesterne kan anvendes uden afbrydelse og uden begrænsninger.
(37)
I henhold til finansforordningen bør medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer kunne bidrage til programmerne på grundlag af passende aftaler.
(38)
Der bør være fuldstændig og åben adgang til GMES-informationer, uden at dette berører de relevante sikkerhedsrestriktioner eller den datapolitik, der gælder i medlemsstaterne og i andre organisationer, der bidrager med data og informationer til GMES. Dette er nødvendigt for at fremme anvendelse og deling af jordobservationsdata og -information i overensstemmelse med principperne for SEIS, Inspire og GEOSS. Den fuldstændige og åbne adgang til data bør også tage hensyn til gældende regler om forretningsdata og bør fremme stærkere jordobservationsmarkeder i Europa og navnlig i downstream-brancherne med sigte på øget vækst og beskæftigelse.
(39)
Ifølge Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2009»Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES): Udfordringerne og de næste skridt i forbindelse med rumkomponenten«, bør der være en datapolitik for fuld og åben adgang for Sentinel-missioner ved hjælp af en ordning med gebyrfri licens og onlineadgang, der er underlagt visse sikkerhedshensyn. Dette koncept tilstræber en optimering af fordelene ved, at Sentinel-data bruges i så mange applikationer som muligt, og det sigter mod at stimulere ibrugtagningen af informationsbaserede jorddata for slutbrugere.
(40)
De foranstaltninger, der finansieres under denne forordning, bør overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer.
(41)
Der bør også træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (11), (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (12) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13).
(42)
Målet for dette direktiv, nemlig etablering af GMES-programmet og dets første operationelle aktiviteter, kan, idet de første operationelle GMES-aktiviteter også vil omfatte paneuropæisk kapacitet og være afhængig af et koordineret udbud af tjenester i alle medlemsstaterne, som skal samordnes på EU-plan, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål, navnlig hvad angår Kommissionens rolle som koordinator af nationale aktiviteter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
Denne forordning indfører det europæiske jordovervågningsprogram benævnt GMES og fastlægger reglerne for implementeringen af dets første operationelle aktiviteter i perioden 2011-2013.
Artikel 2
Området for GMES
1. GMES-programmet skal være baseret på de forskningsaktiviteter, der er foretaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (14) og ESA's GMES-rumkomponentprogram.
2. GMES-programmet omfatter følgende:
a)
en servicekomponent, der sikrer adgang til oplysninger som støtte for følgende områder:
-
overvågning af atmosfæren
-
overvågning af klimaændringer til støtte for politikkerne om tilpasning og afbødning
-
beredskabsstyring
-
landovervågning
-
overvågning af havmiljøet
-
sikkerhed
b)
en rumkomponent, der sikrer bæredygtige rumbaserede observationer af de i litra a) omhandlede serviceområder
c)
en in situ-komponent, der sikrer observationer via luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg af de i litra a) omhandlede serviceområder.
Artikel 3
De første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013)
1. De første operationelle GMES-aktiviteter finder sted i perioden 2011-2013 og kan omfatte operationelle aktioner på følgende områder:
1)
de serviceområder, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)
2)
foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af tjenesterne
3)
dataadgang
4)
støtte til in situ-dataindsamling
5)
GMES-rumkomponenten.
2. Målene for de i stk. 1 omhandlede operationelle aktioner er beskrevet i bilaget.
Artikel 4
Organisatoriske rammer
1. Kommissionen sikrer, at GMES-programmet koordineres med aktiviteter på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan, navnlig GEOSS. Gennemførelsen af GMES og dets drift baseres på partnerskaber mellem Unionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive regler og procedurer. Medlemsstaternes frivillige bidrag og udnyttelsen af potentielle synergier med relevante nationale initiativer, EU-initiativer og internationale initiativer koordineres efter rådgivningsproceduren i artikel 16, stk. 5.
2. Kommissionen forvalter de midler, der tildeles til aktiviteterne under nærværende forordning i overensstemmelse med »finansforordningen« og efter forvaltningsproceduren i artikel 16, stk. 4. Den sikrer komplementaritet og sammenhæng mellem GMES-programmet og andre relevante EU-politikker, instrumenter og initiativer, som især vedrører miljø, sikkerhed, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning (navnlig de aktiviteter under syvende rammeprogram, der er knyttet til GMES, jf. dog afgørelse nr. 1982/2006/EF), transport og konkurrence, internationalt samarbejde, programmet om det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS), beskyttelse af personoplysninger og gældende immaterielle rettigheder, direktiv 2007/2/EF, det fælles miljøinformationssystem (SEIS) og EU-aktiviteter vedrørende beredskab.
3. Da GMES-programmet er et brugerdrevet initiativ, sikrer Kommissionen, at specifikationerne for tjenesterne svarer til brugernes behov. Med henblik herpå fastlægger den en gennemsigtig mekanisme til regelmæssig inddragelse og høring af brugerne, der gør det muligt at identificere brugerkrav på EU-plan og nationalt plan. Kommissionen sikrer koordineringen med relevante brugere i den offentlige sektor i medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer. Kravene til tjenestedata fastsættes egenhændigt af Kommissionen efter høring af Brugerforummet.
4. Den tekniske koordinering og gennemførelse af GMES-rumkomponenten uddelegeres til ESA, som om nødvendigt benytter sig af Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT).
5. Kommissionen overdrager, hvor det er relevant, koordineringen af den tekniske implementering af GMES-tjenesterne til kompetente EU-organer eller mellemstatslige organisationer.
Artikel 5
Levering af tjenester
1. Kommissionen træffer de fornødne foranstaltninger til at sikre effektiv konkurrence ved leveringen af GMES-tjenester og til at fremme små og mellemstore virksomheders deltagelse. Kommissionen fremmer anvendelsen af resultaterne fra GMES-tjenester til udvikling af downstream-sektoren.
2. Leveringen af GMES-tjenester skal, hvis det er relevant, decentraliseres for på europæisk plan at integrere eksisterende rum-, in situ- og referencedatafortegnelser og kapacitet i medlemsstaterne, for således at undgå overlapning. Anskaffelse af nye data, der overlapper eksisterende kilder, skal undgås, medmindre det teknisk set ikke er muligt eller det ikke er omkostningseffektivt at anvende eksisterende datasæt eller datasæt, der kan opgraderes.
3. Kommissionen kan, under hensyntagen til udtalelsen fra Brugerforummet, fastlægge eller validere hensigtsmæssige procedurer til certificering af dataproduktion inden for rammerne af GMES-programmet. Disse procedurer skal være gennemsigtige, verificerbare og auditerbare, således at brugeren sikres pålidelighed, sporbarhed og dataintegritet. Kommissionen sikrer, at disse procedurer gennemføres, når den indgår aftaler med GMES-tjenesteoperatører.
4. Kommissionen afgiver årligt beretning om de resultater, der er opnået ved gennemførelsen af denne artikel.
Artikel 6
EU-finansieringsformer
1. EU-finansiering kan antage følgende retlige former:
a)
uddelegeringsaftaler
b)
tilskud
c)
offentlige indkøbsaftaler.
2. Der skal sikres reel konkurrence, gennemsigtighed og ligebehandling, når der ydes finansiering fra Unionen. Hvor dette er begrundet, kan EU-tilskud antage særlige former, herunder partnerskabsrammeaftaler eller samfinansiering af driftstilskud eller tilskud til aktioner. Driftstilskud til organer, som forfølger mål af almen europæisk interesse, er ikke omfattet af finansforordningens bestemmelser om degression. Ved tilskud fastsættes den maksimale samfinansieringsandel efter forvaltningsproceduren i artikel 16, stk. 4.
3. Kommissionen afgiver beretning om tildeling af EU-midler til hver af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede aktiviteter og om evalueringsprocessen og resultaterne af indkøbsudbuddene og af de kontrakter, der indgås i henhold til nærværende artikel, efter kontrakternes tildeling.
Artikel 7
Tredjelandes deltagelse
Følgende lande kan deltage i de operationelle aktioner, der er nævnt i artikel 3:
1)
EFTA-lande, som er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen
2)
kandidatlande, samt potentielle kandidatlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen i overensstemmelse med rammeaftalerne eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er indgået med disse lande
3)
Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande, som ikke er nævnt i nr. 1) og 2), og internationale organisationer i henhold aftaler, som Unionen har indgået med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i medfør af artikel 218 i TEUF, og som skal indeholde betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.
Artikel 8
Finansiel støtte
1. Den finansieringsramme, der er tildelt til de operationelle aktioner som omhandlet i artikel 3, stk. 1, udgør 107 mio. EUR.
2. Bevillingerne godkendes årligt af budgetmyndigheden inden for den flerårige finansielle ramme.
3. Tredjelande og internationale organisationer kan også bidrage til GMES-programmet med yderligere finansiering.
Den i første afsnit omhandlede yderligere finansiering behandles som formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 18.
Artikel 9
GMES-data og -informationspolitik
1. Målene for data- og informationspolitikken i forbindelse med aktioner, der finansieres over GMES-programmet, skal være:
a)
at fremme anvendelse og deling af GMES-information og -data
b)
at sikre fuldstændig og åben adgang til information produceret af GMES-tjenesterne og data indsamlet gennem GMES-infrastrukturen med forbehold af relevante internationale aftaler, sikkerhedsrestriktioner og betingelser for licensudstedelse, herunder registrering og godkendelse af brugerlicenser
c)
at styrke markederne for jordobservation i Europa (navnlig i downstream-sektoren) for at skabe vækst og beskæftigelse
d)
at bidrage til et bæredygtigt og kontinuerligt udbud af GMES-data og -information
e)
at støtte de europæiske forsker-, teknologi- og innovationssamfund.
2. Med henblik på udformningen af en ramme, der skal sikre opfyldelsen af det mål for GMES-informations- og datapolitik, der er omhandlet i stk. 1, litra b), og som samtidig yder den nødvendige beskyttelse af de informationer, der produceres af GMES-tjenesterne og af data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur, kan Kommissionen, ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 10 og med forbehold af betingelserne i artikel 11 og 12, vedtage følgende foranstaltninger, samtidig med at der tages hensyn til data- og informationspolitikken for leverandører af nødvendige data til GMES, og uden at de nationale regler og procedurer for rummet og in-situ-infrastrukturer under national kontrol herved berøres:
a)
foranstaltninger til fastsættelse af betingelser for registrering af og udstedelse af licenser til GMES-brugere
b)
foranstaltninger til fastlæggelse af kriterier til begrænsning af adgangen til informationer produceret af GMES-tjenester og til data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur.
Artikel 10
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, indtil den 31. december 2013.
2. Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
3. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen med forbehold af betingelserne i artikel 11 og 12.
Artikel 11
Tilbagekaldelse af delegationen
1. Den i artikel 9, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.
2. Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelig afgørelse træffes, og angiver samtidig, hvilke delegerede beføjelser der eventuelt kunne gøres til genstand for en tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.
3. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der præciseres i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 12
Indsigelser mod delegerede retsakter
1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra meddelelsen.
Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.
2. Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af denne frist gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.
Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.
3. Gør Europa-Parlamentet eller Rådet indsigelse mod en delegeret retsakt, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.
Artikel 13
Gennemførelsesforanstaltninger for data- og informationspolitikken og for forvaltningen af sikkerheden for GMES-komponenter og informationer
1. På baggrund af de i artikel 9, stk. 2, litra b), omhandlede kriterier, vedtager Kommissionen særlige foranstaltninger efter forskriftsproceduren i artikel 16, stk. 3, med henblik på at begrænse adgangen til informationer produceret af GMES-tjenester og til data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur.
2. Kommissionen sikrer den overordnede koordinering med hensyn til sikkerheden for GMES-komponenter og -tjenester under hensyntagen til behovet for tilsyn med og integration af sikkerhedskravene for alle dets elementer, uden at de nationale regler og procedurer for rummet og in-situ-infrastrukturer under national kontrol herved berøres. Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren i artikel 16, stk. 3, navnlig foranstaltninger, der fastlægger de tekniske krav for at sikre kontrollen med og integriteten af systemet inden for GMES-rumkomponentprogrammet, og for at kontrollere adgangen til og håndteringen af de teknologier, der yder sikkerhed til GMES-rumkomponentprogrammet.
Artikel 14
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger og evaluerer gennemførelsen af de operationelle aktioner, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en midtvejsevalueringsrapport senest den 31. december 2012 og en efterfølgende evalueringsrapport senest den 31. december 2015.
Artikel 15
Gennemførelsesforanstaltninger
1. Kommissionen vedtager efter forvaltningsproceduren i artikel 16, stk. 4, det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110 og artikel 90 og 166 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (15).
2. Bevillingerne til GMES-programmet kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, som umiddelbart kræves til forvaltning af GMES-programmet og virkeliggørelse af dets mål, herunder navnlig undersøgelser, møder, informations- og publikationsaktiviteter og alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af GMES-programmet.
Artikel 16
GMES-udvalget
1. Kommissionen bistås af et udvalg (»GMES-udvalget«).
2. GMES-udvalget kan mødes i særlige sammensætninger for at behandle konkrete emner, bl.a. emner i forbindelse med sikkerhed (»Sikkerhedsorganet«).
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
5. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Artikel 17
Brugerforum
1. Der oprettes et særligt organ, Brugerforummet. Det har til opgave at rådgive Kommissionen om fastlæggelse og validering af brugernes krav og om koordinering af GMES-programmet med dets brugere i den offentlige sektor.
2. Brugerforummets formandskab varetages af Kommissionen. Det sammensættes af GMES brugere i den offentlige sektor, der udpeges af medlemsstaterne.
3. Kommissionen stiller et sekretariat til rådighed for Brugerforummet.
4. Brugerforummet vedtager selv sin forretningsorden.
5. GMES-udvalget holdes fuldt ud informeret om Brugerforummets rådgivning med hensyn til gennemførelsen af GMES-programmet.
Artikel 18
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der er effektive, står i forhold til overtrædelsens omfang og har afskrækkende virkning, i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt forordning (EF) nr. 1073/1999.
2. I forbindelse med EU-foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en EU-bestemmelse og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.
3. Aftaler i medfør af denne forordning, herunder aftaler med deltagende tredjelande og internationale organisationer, skal indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol, der gennemføres af Kommissionen eller af en bemyndiget repræsentant for denne, samt om revision, der gennemføres af Revisionsretten, om nødvendigt ved revision på stedet.
Artikel 19
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. september 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 911/2010/EU RENDELETE
(2010. szeptember 22.)
az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011-2013)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
2001. június 15-16-i göteborgi ülésén az Európai Tanács a fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégiát fogadott el, hogy kölcsönösen erősítse a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szakpolitikákat, és környezeti dimenzióval bővítette a lisszaboni folyamatot.
(2)
Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás (3) 8. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Európai Űrügynökség miniszteri szintű Tanácsa (a továbbiakban: az Űrtanács) negyedik együttes ülésén és a kapcsolódó tárgyalásokon az európai űrpolitikáról 2007. május 21-én elfogadott állásfoglalásban (4) a Tanács elismerte az űrtevékenységeknek a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló lisszaboni stratégiához történő valódi és esetleges hozzájárulását azáltal, hogy a kialakulóban lévő európai tudásalapú társadalom számára segítő technológiákat és szolgáltatásokat nyújtanak, és hozzájárulnak az európai kohézióhoz, és hangsúlyozta, hogy a világűr az európai fenntartható fejlődési stratégia jelentős elemét képezi.
(3)
Az Űrtanács ötödik együttes ülésén és a kapcsolódó tárgyalásokon az európai űrpolitika előmozdításáról 2008. szeptember 26-án elfogadott állásfoglalás (5) hangsúlyozta, hogy szükség van a megfelelő uniós eszközök és finanszírozási rendszerek kialakítására, figyelembe véve az űrszektor sajátosságait, az annak általános és ipari versenyképessége megerősítésére való igényt, valamint egy kiegyensúlyozott ipari struktúra szükségességét; továbbá lehetővé kell tenni az Európa és polgárai előnyét szolgáló, a világűrrel összefüggő kutatással és a világűrbe telepített alkalmazások fenntartható működtetésével kapcsolatos, megfelelő hosszú távú uniós beruházást, különösen a világűrrel kapcsolatos valamennyi politikai következménynek a következő pénzügyi terv keretén belül való megvizsgálása révén.
(4)
Az Európai Parlament „Az európai űrpolitika: Európa és a világűr” című 2008. november 20-i állásfoglalásában (6) hangsúlyozta, hogy megfelelő uniós eszközöket és finanszírozási rendszereket kell találni az európai űrpolitika számára az Európai Közösség hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja (2007-2013) (a továbbiakban: a hetedik keretprogram) előirányzatainak kiegészítésére, hogy a különböző gazdasági szereplők közép- és hosszú távon meg tudják tervezni tevékenységeiket, valamint rámutatott, hogy a következő pénzügyi keretnek figyelembe kell vennie olyan megfelelő uniós eszközöket és támogatási rendszereket is, amelyek lehetővé teszik az űrkutatással kapcsolatos, valamint az Európát és polgárait szolgáló, a világűrbe telepített fenntartható alkalmazások működtetésével kapcsolatos hosszú távú uniós befektetéseket.
(5)
A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (a továbbiakban: a GMES) egy olyan Föld-megfigyelési kezdeményezés, amelyet az Unió vezet, és a tagállamokkal és az Európai Űrügynökséggel (ESA) partnerségben valósít meg. Elsődleges célja, hogy az Unió ellenőrzése mellett olyan információs szolgáltatások jöjjenek létre, amelyek révén a felhasználók igényeihez igazított, pontos adatok és információk érhetők el a környezetvédelem és a biztonság területén. Ennek keretében a GMES-nek elő kell mozdítania az innovációs, kutatási és technológiai fejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását a Föld-megfigyelés területén. A GMES-nek többek között kulcsfontosságú eszközként kell szolgálnia a biológiai sokféleség támogatása, az ökoszisztémák irányítása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak enyhítése területén.
(6)
Ahhoz, hogy a GMES célja fenntarthatóan valósuljon meg, koordinálni kell a GMES-ben érintett különféle partnerek tevékenységeit, és a felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatási és megfigyelési kapacitást kell kifejleszteni, kiépíteni és működtetni a vonatkozó nemzeti és európai biztonsági célú korlátozások sérelme nélkül.
(7)
Ezzel összefüggésben a GMES-bizottságnak segítenie kell a Bizottságot az Unió, a tagállamok és a kormányközi ügynökségek GMES-hez való hozzájárulásai összehangolásának biztosításában, a lehető legjobban felhasználva a meglévő képességeket, és azonosítva az uniós szinten kezelendő hiányosságokat. Továbbá támogatnia kell a Bizottságot a GMES következetes végrehajtásának ellenőrzésében. Nyomon kell követnie a politika alakulását, és lehetővé kell tennie a GMES-sel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét.
(8)
A GMES biztonsági politikájának végrehajtásáért a Bizottságnak kell felelnie, a GMES-bizottság közreműködésével. E célra külön egységet kell felállítani a GMES-bizottságon belül (a továbbiakban: a biztonsági tanács).
(9)
A GMES felhasználóközpontú kell, hogy legyen, amely szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, hatékony bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására. A GMES felhasználók számára nyújtott értékének növelése érdekében a köz- és magánszféra végfelhasználóival folytatott rendszeres konzultációk által aktívan törekedni kell javaslataik meghallgatására. Létre kell hozni egy külön testületet is (a továbbiakban: a felhasználói fórum), amely megkönnyíti a felhasználói követelmények azonosítását, a szolgáltatás megfelelőségének ellenőrzését és a GMES-nek a közfelhasználókkal való összehangolását.
(10)
A GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és a GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való teljes körű és nyílt hozzáférést biztosító keret megállapítása, valamint ezen információk és adatok szükséges védelmének biztosítása céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételek és a GMES-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférés korlátozása vonatkozásában, a nemzeti ellenőrzés alatt álló űrinfrastruktúrára és lokális infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti szabályok és eljárások sérelme nélkül, és figyelembe véve a GMES-hez szükséges adatok szolgáltatóinak adat- és információkezelési politikáját. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munkája során, többek között szakértői szinten.
(11)
Az e rendelet, illetve az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal megállapított feltételek és kritériumok alapján külön intézkedéseket fogadjon el a GMES-szolgáltatások által előállított információk és a különös GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való hozzáférés korlátozására, ideértve az adott információ és adat érzékenységét tekintetbe vevő egyedi intézkedéseket is. Emellett végrehajtó hatáskört kell ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy összehangolja a tagállamok önkéntes hozzájárulásait és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi kezdeményezésekkel kialakítható lehetséges szinergiákat, megállapítsa a támogatások társfinanszírozásának megengedett legnagyobb arányát, intézkedéseket fogadjon el a GMES-űrkomponensre vonatkozó programon belül a rendszer ellenőrzésének és teljességének biztosítását célzó műszaki követelmények rögzítésére, és ellenőrizze a GMES-űrkomponensre vonatkozó program biztonságát szolgáló technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok kezelését, valamint elfogadja a GMES éves munkaprogramját.
Az EUMSz. 291. cikke értelmében a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni. Ezen új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (7) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó.
(12)
Mivel a GMES az Unió, az ESA és a tagállamok partnerségén alapul, a Bizottságnak törekednie kell az ESA-val és a világűrbe telepített érintett eszközökkel rendelkező tagállamokkal nemrégiben kialakított párbeszéd folytatására.
(13)
A GMES-szolgáltatások ahhoz szükségesek, hogy a magánszektor jobban és folyamatosan tudja használni az információforrásokat, ezáltal megkönnyítve a szolgáltatók, közöttük számos kis- és középvállalkozás innovációs tevékenységét, és ezáltal hozzáadott értéket termeljenek.
(14)
A GMES fejlesztési tevékenységeket és üzemelést egyaránt tartalmaz. Az üzemelés tekintetében az Űrtanács harmadik ülésén, 2005. november 28-án elfogadott iránymutatásaiban a Tanács támogatta, hogy a GMES megvalósítása fokozatosan történjék, egyértelműen meghatározott prioritások alapján, három gyorsan rendszerbe állítható szolgáltatás fejlesztésével kezdve, mégpedig a katasztrófaelhárítási, a szárazföld-figyelési és a tengerfigyelési szolgáltatással.
(15)
Az első üzemelő katasztrófaelhárítási és szárazföld-figyelési szolgáltatások finanszírozása előkészítő tevékenységként történt, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) (a költségvetési rendelet) 49. cikke (6) bekezdésének b) pontja alapján.
(16)
A hetedik kutatási keretprogramban szereplő űrtechnológiai témakör alapján finanszírozott fejlesztési tevékenységek mellett további uniós fellépés szükséges a 2011-2013 közötti időszakban, hogy biztosított legyen a folytonosság az előkészítő munkák tekintetében, és tartósabb alapokon nyugvó üzemelő szolgáltatásokat hozzanak létre azokon a területeken, amelyek műszaki kiforrottsága megfelelő, és amelyeken a downstream szolgáltatások igazoltan nagy fejlődési potenciállal rendelkeznek.
(17)
„Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Teszünk bolygónk biztonságáért!” című közleményében a Bizottság ismertette elképzeléseit a GMES irányításáról és finanszírozásáról, és jelezte azt a szándékát, hogy a GMES műszaki megvalósításával szakosodott szervezeteket bíz meg, az űrkomponens esetében például az ESA-t, tekintve annak egyedi helyzetét és szaktudását.
(18)
A Bizottságnak a GMES-szolgáltatások műszaki végrehajtásának koordinálásával adott esetben az illetékes uniós szerveket vagy kormányközi szervezeteket kell megbíznia, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget és a Középtávú Időjárás-előrejelzés Európai Központját.
(19)
A katasztrófaelhárítás és a humanitárius segítségnyújtás területén üzemelő szolgáltatások szükségesek ahhoz, hogy az Unió és a tagállamok meglévő kapacitásai úgy legyenek koordinálhatók, hogy természeti és ember okozta katasztrófák esetén - amelyeknek gyakran van negatív környezeti hatásuk is - jobb legyen a felkészültség, és hatékonyabb a reagálás és a helyreállítás. Mivel az éghajlatváltozás a katasztrófák számának növekedésével járhat, a GMES alapvetően fontos lesz az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodást célzó intézkedések támogatásának területén. A GMES-szolgáltatásoknak ezért térinformatikai adatokat is kell szolgáltatniuk a katasztrófaelhárítás és humanitárius segítségnyújtás elősegítése céljából.
(20)
A szárazföld-figyelési szolgáltatások kulcsfontosságúak a biodiverzitás és az ökoszisztémák figyelése, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és hatásainak enyhítését célzó intézkedések támogatása, továbbá sok erőforrás és szakpolitika kezelése szempontjából - ez utóbbiak többsége a természeti környezettel kapcsolatos: talaj, víz, mezőgazdaság, erdészet, energiaügy és közművek, beépített területek, üdülőhelyek, infrastruktúra és közlekedés. Üzemelő szárazföld-figyelési szolgáltatások szükségesek mind európai, mind globális szinten, amelyeket a tagállamokkal, harmadik európai országokkal és Európán kívüli partnerekkel, valamint az ENSZ-szel együttműködve kell kifejleszteni.
(21)
A tengeri környezet területén működő GMES-szolgáltatások fontosak az integrált európai óceán-előrejelző és -megfigyelő kapacitás támogatása és az alapvető fontosságú éghajlati változók jövőbeni rendelkezésre bocsátása szempontjából. Ezek alapvető elemekként szolgálnak az éghajlatváltozás megfigyeléséhez, a tengeri környezet megfigyeléséhez és a közlekedéspolitika támogatásához.
(22)
A légkörfigyelési szolgáltatások fontosak a levegőminőség, a légköri kémia és a légkör összetételének megfigyelése szempontjából. Ezek szintúgy alapvető elemként szolgálnak az éghajlatváltozás megfigyeléséhez és az alapvető fontosságú éghajlati változók jövőbeni rendelkezésre bocsátásához. A légkör állapotáról való információszolgáltatásra rendszeresen, regionális és globális szinteken is szükség van.
(23)
A biztonsági szolgáltatások a GMES-kezdeményezés fontos részei. Európa alkalmazni fogja a világűrben elhelyezkedő és a lokális eszközöket azon szolgáltatások végrehajtásának támogatására, amelyek célja az Európa előtt álló biztonsági kihívásoknak való megfelelés, nevezetesen a határellenőrzés, a tengeri felügyelet és az Unió külső fellépéseinek támogatása terén.
(24)
Az éghajlatváltozás megfigyelésének lehetővé kell tennie az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást és a hatások enyhítését. Különösen hozzá kell járulnia az alapvető fontosságú éghajlati változók rendelkezésre bocsátásához, az éghajlat elemzéséhez, továbbá az alkalmazkodáshoz és a hatások enyhítéséhez szükséges nagyságrendű előrejelzésekhez, valamint a vonatkozó szolgáltatás nyújtásához.
(25)
Az e rendelet alapján finanszírozandó üzemelő szolgáltatások nyújtása az űrinfrastruktúrán, valamint a levegőbe, tengerre és földre telepített létesítményeken (a továbbiakban: a lokális infrastruktúra) és a felmérési programokon keresztül gyűjtött adatokhoz való hozzáféréstől függenek. A szubszidiaritás és az arányosság elvének teljes tiszteletben tartása mellett biztosítani kell ezért a szükséges adatokhoz való hozzáférést, és adott esetben támogatni lehet a meglévő uniós és tagállami tevékenységeket kiegészítő lokális adatgyűjtést is. Biztosítani kell a megfigyeléshez használt lokális infrastruktúra és űrinfrastruktúra folyamatos rendelkezésre állását, beleértve az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjának keretében kifejezetten a GMES-hez kifejlesztett űrinfrastruktúrát is (a továbbiakban: a Sentinelek). Az első Sentineleket 2012-től kell üzembe helyezni.
(26)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a hetedik kutatási keretprogram szerinti GMES-vonatkozású kutatási-fejlesztési tevékenységek, a GMES üzembe helyezéséhez történő uniós hozzájárulás, a GMES-partnerek és a már meglévő struktúrák, mint például az Európai Adatközpontok, tevékenysége kölcsönösen kiegészítsék egymást.
(27)
A GMES üzembe helyezését más vonatkozó uniós politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel összhangban kell megvalósítani, külön tekintettel a környezetvédelmi és biztonságpolitikára, a versenyképességre és innovációra, a kohéziós, a kutatási és a közlekedési politikára, a versenypolitikára és a nemzetközi együttműködési politikára, a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) és a személyes adatok védelmére. A GMES-adatoknak továbbá összhangban kell maradniuk a tagállamok térinformációs referenciaadataival, és támogatniuk kell az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerint kialakított uniós térinformációs infrastruktúra fejlesztését. A GMES-nek ezenkívül ki kell egészítenie a közös környezeti információs rendszert (SEIS) és a katasztrófaelhárítás területén végzett uniós tevékenységeket is.
(28)
A GMES-t és üzembe helyezését a Föld-megfigyelési Csoport (GEO) keretei között kialakított Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszere (GEOSS) kiépítéséhez való európai hozzájárulásnak kell tekinteni.
(29)
Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás, valamint a tagjelölt és lehetségesen tagjelölt országokkal kötött keretmegállapodások rendelkeznek ezen országok uniós programokban való részvételéről. Ilyen értelmű nemzetközi megállapodások megkötésével más harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételét is lehetővé kell tenni.
(30)
Ez a rendelet a GMES üzembe helyezésének teljes időtartamára meghatároz egy 107 millió EUR-s pénzügyi keretössszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (10) (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. Ezt a pénzügyi keretösszeget terv szerint kiegészíti egy 209 millió EUR-s összeg a hetedik kutatási keretprogram űrtechnológiai témaköréből a GMES üzembe helyezéséhez kapcsolódó kutatási munkákra, amelyet a hetedik kutatási keretprogramban alkalmazandó szabályokkal és döntéshozatali eljárásokkal összhangban kell kezelni. E két finanszírozási forrást összehangoltan kell kezelni annak érdekében, hogy biztosított legyen a GMES végrehajtásának folyamatos előrehaladása.
(31)
A pénzügyi keretösszeg összhangban áll a 2007-2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, ugyanakkor az 1a. alfejezetben a 2011-2013 közötti időszakra fennmaradó tartalékkeret igen szűkös. Ki kell hangsúlyozni, hogy az éves összeg az éves költségvetési eljárás során kerül megállapításra az intézményközi megállapodás 37. pontjával összhangban.
(32)
Amennyiben lehetséges, a finanszírozást tovább kell növelni, hogy az űrkomponens még a jelenlegi többéves pénzügyi keretből részesüljön kötelezettségvállalási előirányzatokban. Egészen pontosan ez a Sentinel műhold A. sorozatának működtetését, a B. sorozat fellövését és a C. sorozat kulcsfontosságú szerkezeti elemeinek beszerzését érinti.
(33)
E célból a Bizottságnak a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidei felülvizsgálata keretében és 2010 végéig meg kell vizsgálnia a GMES átfogó uniós költségvetésen belüli kiegészítő finanszírozásának lehetőségét a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret idején.
(34)
Az e rendelethez képest a már elkülönített 107 millió EUR-s összegen felüli további kiegészítő finanszírozás biztosítását az európai űrpolitika jövőjéről, nevezetesen a közbeszerzésről és az irányításról folytatott viták keretében mérlegelni kell.
(35)
A Bizottságnak emellett 2011 első félévében hosszú távú finanszírozási stratégiát kell készítenie a jövőbeni többéves pénzügyi keretre vonatkozóan, nem sértve a 2014-2020-as többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások kimenetelét.
(36)
A Bizottságnak a pénzügyi tervezés során biztosítania kell, hogy az adatnyújtás folytonossága a GMES üzembe helyezésének időtartama alatt (2011-2013) és annak lezárulta után is megmaradjon, és a szolgáltatásokat megszakítás és korlátozás nélkül igénybe lehessen venni.
(37)
A költségvetési rendelettel összhangban lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok, harmadik országok és nemzetközi szervezetek megfelelő megállapodások alapján hozzájárulhassanak a programokhoz.
(38)
A GMES-információkhoz való hozzáférésnek teljesnek és nyíltnak kell lennie, a vonatkozó biztonsági korlátozások vagy a GMES-nek adatot és információt szolgáltató tagállamok és más szervezetek adatvédelmi politikáinak sérelme nélkül. Ez szükséges ahhoz, hogy a SEIS, az INSPIRE és a GEOSS elveinek szellemében a Föld-megfigyelési adatok és információk használata és megosztása fokozódjék. Az adatokhoz való teljes és nyílt hozzáférésnek tekintettel kell lennie a meglévő kereskedelmi adatszolgáltatásra is, és elő kell mozdítania az európai Föld-megfigyelési piacok, különösen a downstream szektorok erősödését a növekedés és munkahelyteremtés fokozása érdekében.
(39)
A „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Az űrkomponenssel kapcsolatos kihívások és következő lépések” című 2009. október 28-i bizottsági közlemény szerint az adatokhoz való teljes körű és nyílt hozzáférésen alapuló politikára van szükség a Sentinelek esetében, díjmentes engedélyezési és online hozzáférési rendszer révén, a biztonsági szempontok függvényében. Ez a megközelítés azt célozza, hogy a Sentinel-adatok használata az alkalmazások legszélesebb körében a lehető legelőnyösebb legyen, és ösztönözni kívánja a Föld-megfigyelési adatokon alapuló információk végfelhasználók általi átvételét.
(40)
Az e rendelet alapján finanszírozott fellépést az esetleges későbbi korrekciók céljából figyelemmel kell kísérni, és értékelni kell.
(41)
Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (11), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet (12) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) értelmében.
(42)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a GMES program létrehozását és üzembe helyezését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a GMES üzembe helyezéséhez összeurópai kapacitás szükséges, és olyan szolgáltatásoktól függ, amelyeket a tagállamokban globálisan kell koordinálni, és így a koordinációnak uniós szintűnek kell lennie, és ezért az intézkedés léptéke miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, különös tekintettel a Bizottságnak a nemzeti tevékenységek koordinátoraként betöltött szerepére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet létrehozza a GMES elnevezésű európai Föld-megfigyelési programot, és rendelkezik a 2011-2013-as időszak alatti üzembe helyezésének végrehajtására vonatkozó szabályokról.
2. cikk
A GMES alkalmazási köre
(1) A GMES program az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) és az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programjának keretében végzett kutatási tevékenységekre épül.
(2) A GMES program a következőket tartalmazza:
a)
a következő területeket támogató információkhoz való hozzáférést biztosító szolgáltatási komponens:
-
légkörmegfigyelés,
-
az éghajlatváltozás megfigyelése az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és hatásainak enyhítését célzó politikák támogatására,
-
katasztrófaelhárítás,
-
szárazföld-megfigyelés,
-
a tengeri környezet megfigyelése,
-
biztonság;
b)
az a) pontban említett szolgáltatási területekhez űrtechnológián alapuló, fenntartható megfigyelést biztosító űrkomponens;
c)
az a) pontban említett szolgáltatási területekhez levegőbe, tengerre és földre telepített eszközökön alapuló megfigyelést biztosító lokális komponens.
3. cikk
A GMES üzembe helyezése (2011-2013)
(1) A GMES üzembe helyezése a 2011-2013 időszakra vonatkozik, és a következő területeket illetően tartalmazhat operatív intézkedéseket:
1.
a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szolgáltatási területek;
2.
intézkedések a szolgáltatások felhasználók általi igénybevételének támogatására;
3.
hozzáférés adatokhoz;
4.
a lokális adatgyűjtés támogatása;
5.
a GMES űrkomponense.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt operatív intézkedések céljait a melléklet határozza meg.
4. cikk
Szervezési intézkedések
(1) A GMES program és a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű tevékenységek - például a GEOSS - közötti koordinációt a Bizottság biztosítja. A GMES alkalmazása és üzemeltetése az Unió és tagállamai közötti partnerségeken alapul, az ezekre vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban. A tagállamok önkéntes hozzájárulásait és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi kezdeményezésekkel kialakítható lehetséges szinergiát a 16. cikk (5) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell koordinálni.
(2) A Bizottság kezeli az e rendelet alapján a tevékenységekre elkülönített pénzeszközöket a költségvetési rendeletnek megfelelően és a 16. cikk (4) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően. A Bizottság biztosítja, hogy a GMES program megvalósítása más vonatkozó uniós politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel összhangban és azokat kiegészítve történjék, különös tekintettel a környezetvédelemre, a biztonságra, a versenyképességre és innovációra, a kohéziós, a kutatási politikára (különösen a hetedik keretprogram GMES-hez kapcsolódó tevékenységeire, az 1982/2006/EK határozat sérelme nélkül) és a közlekedési politikára, a versenypolitikára, a nemzetközi együttműködésre, az európai globális navigációs műholdrendszerre (GNSS), a személyes adatok és a meglévő szellemi tulajdonjogok védelmére, a 2007/2/EK irányelvre, a közös környezeti információs rendszerre (SEIS) és a katasztrófaelhárítás területén folytatott uniós tevékenységekre.
(3) Mivel a GMES program felhasználóközpontú kezdeményezés, a Bizottság biztosítja, hogy a szolgáltatások előírásai megfeleljenek a felhasználók igényeinek. E célból megállapít egy, a felhasználók rendszeres bevonására és a konzultációra szolgáló átlátható mechanizmust, amely lehetővé teszi a felhasználók igényeinek uniós és nemzeti szintű figyelembevételét. A Bizottság biztosítja a tagállamokban, harmadik országokban és nemzetközi szervezetekben a közszféra érintett felhasználóival folyó koordinációt. A szolgáltatási adatokra vonatkozó követelményeket a Bizottság a felhasználói fórummal folytatott konzultációt követően függetlenül állapítja meg.
(4) A GMES űrkomponensének műszaki koordinálását és megvalósítását az ESA-ra ruházzák, amely adott esetben igénybe veszi a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) segítségét is.
(5) A Bizottság a GMES-szolgáltatások műszaki megvalósításának koordinálásával adott esetben az illetékes uniós szerveket vagy kormányközi szervezeteket bízza meg.
5. cikk
A szolgáltatások nyújtása
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz a GMES-szolgáltatások nyújtása során hatékony verseny biztosítása, valamint a kis- és középvállalkozások részvételének előmozdítása érdekében. A Bizottság elősegíti a GMES-szolgáltatások használatát a downstream szektor fejlesztése érdekében.
(2) A GMES-szolgáltatások nyújtása decentralizált, amely a kétszeres nyilvántartás elkerülése érdekében adott esetben európai szinten integrálja a tagállamokban meglévő világűrből származó, lokális és referenciaadatok állományát és kapacitását. Kerülendő olyan új adatok létrehozása, amely már létező adatok reprodukálását jelenti, kivéve, ha a meglévő vagy naprakésszé teendő adatok használata műszakilag nem kivitelezhető, vagy nem költséghatékony.
(3) A Bizottság a felhasználói fórum véleményét figyelembe véve a GMES program keretében kidolgozhat vagy hitelesíthet megfelelő eljárásokat az adatok előállításának igazolására. Ezek az eljárások átláthatóak, igazolhatóak és ellenőrizhetőek, azért, hogy a felhasználó számára garantálják az adatok hitelességét, nyomon követhetőségét és teljességét. A GMES-szolgáltatások üzemeltetőivel kötött szerződéses megállapodásokban a Bizottság biztosítja, hogy ezen eljárásokat végrehajtsák.
(4) A Bizottság évente jelentést készít az e cikk végrehajtása során elért eredményekről.
6. cikk
Az uniós finanszírozás formái
(1) Az európai uniós finanszírozás jogi formái az alábbiak lehetnek:
a)
a hatáskör átruházásáról szóló megállapodások;
b)
támogatások;
c)
közbeszerzési szerződések.
(2) Az Unió által nyújtott finanszírozás során biztosítani kell a tényleges versenyt, az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot. Indokolt esetben uniós támogatás meghatározott formában is adható, mint például partnerségi keretmegállapodások, működési társfinanszírozás vagy tevékenységi támogatás formájában. Az általános európai érdekű célkitűzéseket szolgáló szervezetek számára nyújtott működési támogatás felmentést élvezhet a költségvetési rendelet fokozatos csökkentésre vonatkozó rendelkezései alól. Támogatás esetében a társfinanszírozás megengedett legnagyobb arányát a 16. cikk (4) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással kell megállapítani.
(3) A Bizottság jelentést készít az uniós forrásoknak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott minden egyes tevékenység számára történő kiosztásáról, az értékelési folyamatról és a közbeszerzési pályázatok eredményeiről, valamint a szerződések odaítélését követően az e cikk alapján kötött szerződésekről.
7. cikk
Harmadik országok részvétele
A következő országok vehetnek részt a 3. cikkben felsorolt operatív intézkedésekben:
1.
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek az EGT-megállapodás szerződő felei is, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel;
2.
a tagjelölt országok, valamint azok a potenciálisan tagjelölt országok, amelyek részesei a stabilizációs és társulási folyamatnak, a velük kötött keretmegállapodásban vagy társulási megállapodás jegyzőkönyvében az uniós programokban történő részvétellel kapcsolatban meghatározott általános elveknek megfelelően;
3.
a Svájci Államszövetség, az 1. és 2. pontban nem említett más harmadik országok és nemzetközi szervezetek, az Unió által ilyen harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel az EUMSz. 218. cikke alapján kötött megállapodás alapján, amely megállapodásnak meg kell határozniuk a részvétel feltételeit és részletes szabályait.
8. cikk
Finanszírozás
(1) A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott operatív intézkedésekhez biztosított pénzügyi keretösszeg 107 millió EUR.
(2) Az előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi évente a többéves pénzügyi keret által megállapított határokon belül.
(3) Harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek szintén nyújthatnak kiegészítő finanszírozást a GMES programhoz.
Az első albekezdésben említett kiegészítő finanszírozás a költségvetési rendelet 18. cikke szerint célhoz kötött bevételnek minősül.
9. cikk
GMES-vonatkozású adat- és információkezelési politika
(1) A GMES program keretében finanszírozott intézkedésekre vonatkozó adat- és információkezelési politika céljai a következők:
a)
a GMES-adatok és -információk használatának és megosztásának segítése;
b)
teljes és nyílt hozzáférés a GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és a GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz, a vonatkozó nemzetközi megállapodások, biztonsági korlátozások és engedélyezési feltételek - köztük a felhasználói licencek nyilvántartásba vételének és elfogadásának - tiszteletben tartásával;
c)
az európai Föld-megfigyelési piacok, különösen a downstream szektor erősítése, a növekedés és munkahelyteremtés segítésének céljával;
d)
hozzájárulás a GMES-adatok és -információk szolgáltatásának fenntarthatóságához és folyamatosságához;
e)
az európai kutatási, technológiai és innovációs közösségek támogatása.
(2) A GMES adat- és információkezelési politika (1) bekezdés b) pontjában említett célkitűzések elérését biztosító keret létrehozása, s egyúttal a GMES-szolgáltatások által előállított információk és a különös GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatok szükséges védelmének biztosítása céljából a Bizottság a 10. cikkel összhangban, valamint a 11. és 12. cikkben meghatározott feltételek alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokon keresztül az alábbi intézkedéseket fogadhatja el, figyelembe véve a GMES-hez szükséges adatok szolgáltatóinak adat- és információkezelési politikáját, a nemzeti ellenőrzés alatt álló űrinfrastruktúrára és lokális infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti szabályok és eljárások sérelme nélkül:
a)
a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételeket meghatározó intézkedések;
b)
a GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és különös GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó feltételeket meghatározó intézkedések.
10. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság 2013. december 31-ig felhatalmazást kap a 9. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 11. és a 12. cikk határozza meg.
11. cikk
A felhatalmazás visszavonása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást.
(2) Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, törekednie kell arra, hogy ésszerű idővel a végső határozat meghozatala előtt tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás esetleges indokait.
(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy az abban megállapított későbbi időponttól hatályos. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
12. cikk
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása
(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben.
Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbodik.
(2) Amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a jogi aktusban megállapított időpontban hatályba lép.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktust ezen időszak lejárta előtt is ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az említett időszak lejárta előtt is hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni.
(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.
13. cikk
Az adat- és információkezelési politikára, valamint a GMES-komponensek és információk biztonságának irányítására vonatkozó végrehajtási intézkedések
(1) A 9. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett feltételek alapján a Bizottság a 16. cikk (3) bekezdésének megfelelő szabályozási bizottsági eljárással összhangban különös intézkedéseket fogad el a GMES-szolgáltatások által előállított információkhoz és a GMES-infrastruktúrával gyűjtött adatokhoz való hozzáférés korlátozására.
(2) A Bizottság biztosítja a GMES-komponensek és szolgáltatások biztonságának átfogó koordinálását, figyelembe véve a felülvizsgálat szükségességét és a biztonsági követelmények összes elembe történő integrálását, a nemzeti ellenőrzés alatt álló űrinfrastruktúrára és lokális infrastruktúrákra alkalmazandó nemzeti szabályok és eljárások sérelme nélkül. A 16. cikk (3) bekezdése szerinti szabályozási bizottsági eljárással összhangban a Bizottság különösen olyan intézkedéseket fogad el, amelyek meghatározzák a GMES-űrkomponensre vonatkozó programon belül a rendszer ellenőrzésének és teljességének biztosítását célzó műszaki követelményeket, és ellenőrzik a GMES-űrkomponensre vonatkozó program biztonságát szolgáló technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok kezelését.
14. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
(1) A Bizottság figyelemmel kíséri és értékeli a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt operatív intézkedések végrehajtását.
(2) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának 2015. december 31-ig időközi értékelő jelentést, majd egy utólagos értékelő jelentést nyújt be.
15. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1) A Bizottság a költségvetési rendelet 110. cikke és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (15) 90. és 166. cikkének megfelelő éves munkaprogramot fogad el az e rendelet 16. cikk (4) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően.
(2) A GMES program pénzügyi előirányzata fedezheti a GMES program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, felügyeleti, ellenőrzési, pénzügyi vizsgálati és értékelő tevékenységhez kapcsolódó költségeket is, különösen a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és publikációs tevékenységek kiadásait, továbbá minden olyan technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadást, amely a Bizottságnál felmerül a GMES program irányítása során.
16. cikk
GMES-bizottság
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság (a továbbiakban: a GMES-bizottság) segíti.
(2) A GMES-bizottság meghatározott - nevezetesen a biztonsággal kapcsolatos - kérdések megvitatása céljából különleges összetételben (a továbbiakban: a biztonsági tanács) is tanácskozhat.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.
(5) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke alkalmazandó, figyelemmel a 8. cikke rendelkezéseire.
17. cikk
Felhasználói fórum
(1) A felhasználói fórumot kijelölt szervként alakítják ki. Ez a Bizottság számára nyújt tanácsadást a felhasználói követelmények meghatározása és hitelesítése, valamint a GMES programnak a közfelhasználókkal való összehangolása terén.
(2) A felhasználói fórum elnöke a Bizottság. A fórum a tagállamok által kijelölt közfelhasználókból áll.
(3) A felhasználói fórum titkársági feladatait a Bizottság látja el.
(4) A felhasználói fórum elfogadja saját eljárási szabályzatát.
(5) A GMES-bizottság teljes körű tájékoztatást kap a felhasználói fórum által a GMES program végrehajtásához nyújtott tanácsokról.
18. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása és hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaszerzése, és - ha szabálytalanságra derül fény - hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén, a 2988/95/EK, Euratom rendeletnek, a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek, valamint az 1073/1999/EK rendeletnek megfelelően.
(2) Az e rendelet alapján finanszírozott uniós intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság az uniós jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése indokolatlan kiadási tétel miatt kárt szenved vagy szenvedne.
(3) Az e rendelet alapján kötött megállapodásoknak, beleértve a részt vevő harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokat is, rendelkezniük kell a Bizottság vagy bármely általa felhatalmazott képviselő által ellátott felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekről, amelyekre szükség esetén a helyszínen kerül sor.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. szeptember 22-én.