RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1389/2011
af 19. december 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1631/2005 (2) indførte Rådet endelige antidumpingforanstaltninger bestående af individuelle toldsatser på mellem 7,3 % og 40,5 % samt en resttold på 42,6 % (3) på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 855/2010 (4) sænkede Rådet den individuelle toldsats, der blev anvendt over for en af virksomhederne, fra 14,1 % til 3,2 %.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 6. juli 2010 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen er indgivet af European Chemical Industry Council (CEFIC) på vegne af EU-producenter, som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 %, af den samlede EU-produktion af trichlorisocyanursyre (»ansøgerne«).
(4)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. oktober 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) om indledning af en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Den nuværende undersøgelsesperiode (NUP) varede fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010. Sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade blev undersøgt i perioden fra den 1. januar 2007 til udløbet af NUP (den betragtede periode).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, den anden kendte EU-producent, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om at blive hørt og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning blandt disse parter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(10)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(12)
Nogle enkelte importørvirksomheder gav sig oprindeligt til kende, men trak sig senere tilbage fra samarbejdet.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra de tre kendte EU-producenter og to brugere.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to største EU-producenter:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanien
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(15)
Den pågældende vare, der er omfattet af undersøgelsen, er trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf (»TCCA«), også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020) og med oprindelse i Kina.
(16)
TCCA er et kemisk produkt, der anvendes som et bredspektret organisk desinfektions- og blegemiddel baseret på klor, navnlig til desinficering af vand i svømmebassiner. Det sælges i form af pulver, granulat, tabletter eller flager. Alle former af TCCA og tilberedninger heraf har de samme grundlæggende kendetegn (kemisk sammensætning) og egenskaber (desinfektionsmiddel) og har alle tilsvarende anvendelsesformål, hvorfor de anses for at være en og samme vare.
(17)
Den nuværende undersøgelse bekræftede, at den pågældende vare fremstillet af de eksporterende producenter og solgt til Unionen, hvad angår fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål, er identisk med den vare, der fremstilles af EU-producenterne og sælges på markedet i Unionen, og den vare, der fremstilles og sælges af producenten i referencelandet på både hjemmemarkedet og eksportmarkederne. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(18)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev der foretaget en fornyet undersøgelse med henblik på at fastslå, om de gældende foranstaltningers bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted.
(19)
Som nævnt ovenfor henvendte ingen af de 30 kendte eksporterende producenter sig under stikprøveundersøgelsen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(20)
Eftersom ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede, er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, nemlig Eurostats oplysninger, anmodningen om en fornyet undersøgelse og officielle kinesiske eksportstatistikker.
(21)
Derudover blev oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet Japan anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(22)
Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (referencelandet) eller på grundlag af prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Den Europæiske Union, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(23)
Kommissionen oplyste i sin indledningsmeddelelse, at Japan var blevet benyttet i den foregående undersøgelse som et egnet land med markedsøkonomi til at fastsætte den normale værdi for Kina, og at Kommissionen havde til hensigt at benyttet Japan igen til samme formål. I forbindelse med denne fornyede undersøgelse blev producenter i andre lande med markedsøkonomi ligeledes kontaktet med henblik på samarbejde, heriblandt USA og Taiwan. Men kun en eksporterende producent i Japan samarbejdede.
(24)
Det konkluderedes derfor, at Japan var et passende referenceland. Der blev i den forbindelse ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser fra de berørte parter med hensyn til valget af dette land.
2.2. Normal værdi
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Japan for samme varer, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(26)
Det blev først konstateret for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det svarede til 5 % eller mere af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan var repræsentativt i NUP.
(27)
Det blev herefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget havde fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(28)
Eftersom salget på hjemmemarkedet ansås for fortjenstgivende, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit, i NUP.
2.3. Eksportpris
(29)
Da ingen af de eksporterende producenter i Kina udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen beregnet ved hjælp af Eurostats oplysninger.
2.4. Sammenligning
(30)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger.
2.5. Dumpingmargen
(31)
Som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den normale værdi, beregnet som et vejet gennemsnit, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin sig til 75 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(32)
Foruden undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(33)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksporterende producenter og deres eksport til tredjelande.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(34)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktionskapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.
(35)
I henhold til anmodningen om fornyet undersøgelse forblev udnyttelsen af produktionskapaciteten i Kina lav i den betragtede periode, dvs. under 40 %. Som følge af en enorm produktionskapacitet og en lav efterspørgsel på hjemmemarkedet er der tilsyneladende en uudnyttet kapacitet i Kina på mere end 180 000 tons, som kan eksporteres. Dette skal ses i forhold til forbruget i EU på ca. 44 000 tons i NUP.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(36)
EU-markedets tiltrækningskraft afspejles i, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport til Unionen. Selv om importmængden i perioden 2007-2009 var lavere sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelsen af foranstaltningerne, var importmængden i NUP højere og nåede op på 22 696 tons.
(37)
På trods af stigningen i den gennemsnitlige importpris i den betragtede periode, har priserne konstant været lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(38)
Det faktum, at importen fra Kina i den betragtede periode er steget til et niveau i NUP, der var højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode, viser, at Kina fortsat har interesse i EU-markedet.
3.4. Eksportpriser til tredjelande
(39)
De kinesiske eksportstatistikker blev undersøgt for så vidt angår eksportmængderne fra Kina og priser ved salg til tredjelande. Ifølge disse statistikker var 24 % af eksporten fra Kina i 2010 rettet mod EU-markedet. EU's eksportpriser på fob-niveau var lidt højere end priserne ved eksport til resten af verden. Men i mangel af samarbejde og oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse med hensyn til eksport til andre tredjelande kunne der ikke foretages en sammenligning mellem disse cif-priser og EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser. Det faktum, at eksportpriserne ved salg til tredjelande gennemsnitligt er lavere i forhold til priserne ved eksport til Unionen, kan imidlertid ses som en angivelse af, at EU-markedet er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter, og at eksportmængden sandsynligvis vil stige yderligere, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(40)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. I betragtning af den overskydende kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft, baseret på en sammenligning mellem eksportpriserne til EU og priserne ved eksport til tredjelande, er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til Unionen vil øges betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(41)
Den pågældende vare fremstilles i EU af tre virksomheder. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«).
2. Indledende bemærkning
(42)
Der blev indhentet oplysninger via Eurostat-statistikkerne, anmodningen om fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelser og oplysninger, der var blevet indhentet under kontrolbesøgene.
(43)
De økonomiske indikatorer vedrørende produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen, markedsandel og beskæftigelse er baseret på oplysninger fra de tre EU-producenter. Alle de andre indikatorer er udelukkende baseret på oplysninger fra ansøgerne som følge af det lave samarbejdsniveau hos en af EU-producenterne, der ikke var ansøger i denne undersøgelse. Eftersom ansøgerne tegnede sig for ca. 90 % af EU-produktionen i NUP, ansås deres oplysninger for repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Kun oplysninger fra ansøgerne blev kontrolleret på stedet.
(44)
Oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og forbruget måtte af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19. Dette skyldes, at disse økonomiske indikatorer kun vedrører to producenter eller i visse tilfælde tre producenter, hvoraf en kun udøver virksomhed af marginalt omfang inden for sektoren.
(45)
I juni 2009 lukkede en af ansøgerne det ene af to produktionsanlæg, standsede produktionen med virkning fra denne dato og afskedigede samtlige medarbejdere. I første omgang blev det pågældende anlæg standset i nogle måneder, men blev herefter endeligt lukket i januar 2010. Dette havde en vis indvirkning på en række indikatorer såsom forbrug, produktionsvolumen og produktivitet som nærmere forklaret i betragtning 47 og 62.
3. Forbrug på EU-markedet
(46)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af de tre EU-producenters salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(47)
Mellem 2007 og 2009 faldt EU-forbruget af TCCA med 19 %, inden det steg i NUP til et niveau, der var 6 % højere end i 2007. I 2008 og 2009 kan denne tendens forklares ved de kombinerede virkninger af den lavere efterspørgsel som følge af den verdensomspændende økonomiske krise og den begrænsede forsyning som følge af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45). Det højere EU-forbrug i NUP skyldes hovedsageligt genopretningen efter den økonomiske krise og stigningen i importen fra Kina.
Tabel 1
EU-forbrug
2007
2008
2009
NUP
EU-forbrug (tons)
Indeks (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(48)
Nedenfor ses udviklingstendensen for mængderne og markedsandelene ved dumpingimport fra Kina. Følgende mængder og markedsandele er baseret på importstatistikker fra Eurostat, eftersom ingen kinesiske eksportører/producenter samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(49)
Importmængden af TCCA fra Kina faldt en smule i 2008 og 2009. Denne nedgang i importen efterfulgtes af en betydelig stigning i NUP (med over 35 % i forhold til 2009). På samme måde opnåede importen fra Kina en stadig større andel af markedet i den betragtede periode.
Tabel 2
Mængder og markedsandele for importen fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde i tons
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeks (2007 = 100)
100
96
93
126
Markedsandele (intervaller)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Prisudvikling for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina og prisunderbud
5.1. Prisudvikling
(50)
Priserne på importen af varer fra Kina er steget støt med 11,3 %. Denne tendens skyldes dels udviklingen i priserne på den vigtigste råvarekomponent, som steg betydeligt i 2009 og NUP, dels muligvis i et vist omfang ændringer i produktmikset (7).
Tabel 3
Kinas enhedspris
2007
2008
2009
NUP
EUR/ton
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeks (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Prisunderbud
(51)
Generelt lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden. For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet baserede Kommissionen sin beregning på de gennemsnitlige cif-eksportpriser fra Kina ifølge Eurostat. Priserne på den pågældende vare blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige pris, justeret til ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % uden at tage hensyn til den gældende antidumpingtold.
6. Import fra andre lande
(52)
Mængde og markedsandele for importen fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. De pågældende oplysninger er baseret på Eurostat-tal.
Tabel 4
Import fra andre lande (mængde og markedsandel)
2007
2008
2009
NUP
Importmængder fra andre tredjelande (ton)
501
239
296
378
Markedsandel for import fra andre tredjelande (intervaller)
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
(53)
For så vidt angår mængder og markedsandele var importen fra andre tredjelande ubetydelig i den betragtede periode. Importen fra USA, der også var omfattet af en antidumpingforanstaltning, ophørte helt i den betragtede periode.
7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
7.1. Produktion
(55)
Produktionen faldt væsentligt fra og med 2009 på grund af den verdensomspændende økonomiske krise og lukningen af et produktionsanlæg i juni 2009, hvor anlæggets produktion helt blev indstillet (se betragtning 45).
Tabel 5
EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
EU-produktion Mængdeindeks (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(56)
Produktionskapaciteten fulgte den samme tendens som produktionen i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden blev imidlertid påvirket i positiv retning i NUP af en række procesforbedringer.
(57)
Som et resultat af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45) er de indsamlede data til NUP begrænset til kapaciteten i det resterende anlæg.
Tabel 6
Unionens produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet
Indeks (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Kapacitetsudnyttelse
Indeks (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Lagerbeholdninger
(58)
Denne indikator var baseret på oplysninger fra ansøgerne af de grunde, der er omhandlet i betragtning 54. Kontrolbesøget hos virksomheden afslørede visse sæsonmæssige mønstre for forbruget af TCCA, eftersom den pågældende vare hovedsageligt anvendes om sommeren. Dette har indvirkning på lagerbeholdningernes størrelse i løbet af året, hvor lagrene er størst om vinteren og betydeligt mindre i sommerperioden. Tallene for perioden 2007-2009 viser lagerbeholdningerne pr. 31. december i det pågældende år. Tallet for NUP viser imidlertid lagerbeholdningerne pr. 30. juni 2010, dvs. den periode, hvor lagerforbruget er størst. Derfor giver denne indikator ikke mulighed for at foretage en korrekt sammenligning mellem NUP og resten af den pågældende periode og anses således ikke for relevant i forbindelse med vurderingen af skade.
7.4. Salgsmængde
(59)
Den økonomiske krise havde negativ indflydelse på salgsmængden af den pågældende vare på EU-markedet. Stigningen i NUP skyldes hovedsageligt det øgede EU-forbrug som følge af genopretningen efter den økonomiske krise.
Tabel 7
Salg
2007
2008
2009
NUP
Mængde
Indeks (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Markedsandel
(60)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin markedsandel, som faldt betydeligt i den betragtede periode.
Tabel 8
EU-markedsandel
2007
2008
2009
NUP
EU-markedsandel (intervaller)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Beskæftigelse og lønninger
(61)
Beskæftigelsen i sektoren faldt i EU i den betragtede periode, navnlig som følge af nedlukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Derfor faldt EU-erhvervsgrenens lønomkostninger tilsvarende. Gennemsnitslønningerne pr. ansat har været relativt stabile i den betragtede periode.
Tabel 9
Beskæftigelse
2007
2008
2009
NUP
Ansatte
Indeks (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Lønninger pr. ansat
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Produktivitet
(62)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode og faldt markant med ca. 20 % i 2009. Dette skyldtes omorganiseringen i forbindelse med lukningen af produktionsanlæggene, som stillede produktionen i bero i seks måneder i 2009 indtil den endelige lukning af anlægget i januar 2010 (se betragtning 45). Produktiviteten steg på ny i NUP, selv om den i det første halvår til dels blev påvirket af de negative tendenser i 2009.
Tabel 10
Produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet
Indeks (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Salgspriser
(63)
De gennemsnitlige enhedspriser for TCCA i EU (som vist i nedenstående tabel) steg en smule mellem 2007 og 2009, men faldt derefter til 2007-niveauet i NUP. Stigningen i perioden 2007-2009 er i et vist omfang forbundet med produktmikseffekten (se fodnote 1 på s. 10).
Tabel 11
Salgspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlig enhedspris -
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Rentabilitet
(64)
Rentabiliteten på salget af TCCA i EU udviklede sig negativt fra og med 2007 med et betydeligt tab i 2009. Disse dårlige resultater skal ses på baggrund af, at en EU-producent lukkede et produktionsanlæg i det pågældende år. I NUP var rentabiliteten svagt positiv, men dog langt under det normale rentabilitetsniveau (dvs. 10 % (8)), som forventes for denne erhvervssektor. Dette viser, at den finansielle situation i EU-erhvervsgrenen stadig er svag.
Tabel 12
Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet (intervaller)
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 20 % til 10 %
0 % til 10 %
7.10. Investeringer og investeringsafkast
(65)
Der var ingen større kapitaludgifter i den betragtede periode. Indekstallene i tabellen viser de foretagne investeringer med henblik på at forbedre produktiviteten og produktionsprocessen. Indekset for investeringsafkast følger samme tendens som rentabiliteten.
Tabel 13
Investeringer
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer
Indeks (2007 = 100)
100
158
32
23
Investeringsafkast (interval)
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 20 % til 10 %
0 % til 10 %
7.11. Likviditet
(66)
Likviditeten forblev positiv i den betragtede periode med undtagelse af 2009, hvor de ekstra omstruktureringsomkostninger skulle dækkes som følge af lukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Udviklingen i likviditeten fulgte udviklingen i rentabiliteten.
Tabel 14
Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (interval)
0 % til 10 %
0 % til 10 %
- 10 % til 0 %
5 % til 15 %
7.12. Dumpingmargenens størrelse
(67)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP på et niveau, som ligger betydeligt over foranstaltningernes nuværende niveau. På baggrund af den uudnyttede kapacitet og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen desuden ikke anses for at være ubetydelige.
7.13. Genrejsning efter tidligere dumping
(68)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger i oktober 2005. Under hensyntagen til EU-erhvervsgrenens overordnede situation og importen fra Kina i perioden fra 2007 til NUP kunne det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke har formået at genrejse sig helt efter disse virkninger på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
7.14. Konklusion vedrørende skade
(69)
Flere skadesindikatorer udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for EU-producenterne anses det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkninger af dumpingimporten fra Kina
(70)
Som nævnt i betragtning 49 steg importen af TCCA fra Kina betydeligt mellem 2007 og NUP både med hensyn til mængde og markedsandel. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud (se betragtning 51). De fortsatte store mængder dumpingimport fra Kina fandt sted i forbindelse med et generelt stigende EU-forbrug i den betragtede periode, som i NUP nåede op på et niveau, der var 6 % højere end i 2007, på trods af et fald mellem 2007 og 2009. Som det fremgår af den forværrede situation for EU-erhvervsgrenen, var det hovedsageligt importen fra Kina, der fik gavn af det øgede forbrug.
8.2. Virkninger af andre faktorer
(71)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenterne har lidt.
(72)
Sideløbende med dumpingimporten fra Kina er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens svækkede resultater på markeder i tredjelande, hvor den også konkurrerede med kinesiske varer, navnlig på markedet i USA, fik negativ indflydelse på EU-produktionen. Dog er størsteparten af EU-producenternes aktiviteter rettet mod EU-markedet, hvilket i et vist omfang begrænser den potentielle virkning af den mindskede eksport.
(73)
Derudover fik den økonomiske krise også negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater, hvilket medførte en nedgang i produktionen og omstrukturering hos en af EU-producenterne. Ikke desto mindre var indvirkningen af den økonomiske krise begrænset tidsmæssigt (en del af 2008 og 2009), mens den økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen fortsat forværredes i den betragtede periode. Desuden viser udviklingen i NUP, at EU-erhvervsgrenen til en vis grad var begyndt at overvinde krisen. Det konkluderes derfor, at virkningen af den økonomiske krise ikke var uden betydning i dette tilfælde, men dog ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3. Konklusion
(74)
Den fortsatte dumpingimport fra Kina sammen med den økonomiske krise ændrede genopretningsprocessen og forværrede EU-erhvervsgrenens vanskeligheder. Selv om andre faktorer har medvirket til at forringe EU-erhvervsgrenens resultater, har ingen af disse været i stand til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Af disse årsager kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(76)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
2. Importmængder og -priser for Kina
(77)
Importen af TCCA fra Kina, der udgør ca. 98 % af den samlede import til EU, vandt fortsat markedsandel i den betragtede periode og nåede op på over 50 % i NUP. Det fremgik af undersøgelsen, at der blev importeret varer til dumpingpriser med en betydelig dumpingmargen. Desuden lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden og underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % (uden hensyntagen til de gældende antidumpingforanstaltninger).
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(78)
Som nævnt i betragtning 34 og 35 viste analysen af den uudnyttede kapacitet i Kina, at udnyttelsen af produktionskapaciteten fortsat var lav i den betragtede periode. Det konstateredes, at den anslåede overskydende produktionskapacitet var over tre gange større end for EU-markedet. Samtidig var der ifølge oplysningerne i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse kun et begrænset marked for den pågældende vare i Kina.
4. EU-markedets tiltrækningskraft
(79)
I betragtning af stigningen i importen og den uudnyttede kapacitet i Kina vil EU sandsynligvis tiltrække mere import fra Kina i fremtiden. Det faktum, at EU-markedet er attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, kan ses på udviklingen i 2009, hvor produktionsunderskuddet i EU som følge af omstrukturering af sektoren til dels blev afhjulpet gennem ekstra import fra Kina.
(80)
Denne situation kan blive yderligere forværret på grund af, at de gældende antidumpingforanstaltninger på det amerikanske marked over for importen af TCCA fra Kina for nylig er blevet forlænget. Det må derfor forventes, at EU-markedet med udløbet af antidumpingforanstaltningerne i EU vil blive forholdsvis mere attraktivt.
5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat skade
(81)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(82)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i hele den betragtede periode. Ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 2, er fortsat skade i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(83)
I betragtning af den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets attraktivitet vil den store import fra Kina til dumpingpriser, der underbyder EU-producenternes salgspriser i betydelig grad, sandsynligvis fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(84)
Hvis de gældende foranstaltninger ikke forlænges, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret og bringe selve dens eksistens i fare. Det kan derfor konkluderes, at en ophævelse af de gældende foranstaltninger efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(85)
I henhold til grundforordningens artikel 21 var det nødvendigt at undersøge, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-producenternes, importørernes og brugernes interesser.
(86)
Det blev i tidligere undersøgelser konkluderet, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, giver det desuden mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(87)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at dumpingen med deraf følgende skade sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(88)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 66 og i overensstemmelse med argumenterne til støtte for sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 78-81, kan det konkluderes, at den økonomiske situation for Unionens TCCA-industri, som led under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Kina, og hvis situation forværredes som følge af den verdensomspændende økonomiske krise, vil blive yderligere forringet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(89)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som i dette tilfælde vil kunne genrejse sig efter de skadevoldende virkninger af tidligere dumping, som blev forværret af den økonomiske krise. Omvendt vil bortfald af foranstaltningerne stoppe EU-erhvervsgrenens genrejsning og i alvorlig grad true dens levedygtighed og som følge heraf dens eksistens og således mindske udbuddet og konkurrencen på markedet.
3. Importørernes og brugernes interesser
(90)
Alle kendte brugere, importører, forarbejdningsvirksomheder og senere TCCA-produktionsled blev kontaktet.
(91)
Kun to brugere henvendte sig og gav udtryk for, at de gik ind for opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Begge hævdede, at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville have negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet, men at det derimod ville give brugerindustrien mulighed for at vælge mellem et øget antal leverandører, som konkurrerer på markedsvilkår. Eftersom der ikke var andre parter, der gav sig til kende, foreligger der ikke bevis for, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne i dette tilfælde vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(92)
Opretholdelsen af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en konsolidering af sektoren efter den økonomiske krise og omstruktureringen. Ydermere kan opretholdelsen af foranstaltningerne forventes at være til fordel for brugerne og importørerne ved at bevare en bred vifte af leverandører på EU-markedet.
(93)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de pågældende foranstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(94)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(95)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af TCCA med oprindelse i Kina bør opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf, også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidum-pingtold
Taric- tillægs-kode
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Alle andre virksomheder
42,6 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2011.
A TANÁCS 1389/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 19.)
a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Az 1631/2005/EK rendelettel (2) a Tanács 7,3 %-tól 40,5 %-ig terjedő egyedi vámokból és 42,6 %-os maradványvámból (3) álló végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó triklór-izocianursav behozatalára.
(2)
A 855/2010/EK rendelettel (4) a Tanács egy vállalat egyedi vámtételét 14,1 %-ról 3,2 %-ra csökkentette.
2. Felülvizsgálatra irányuló kérelem
(3)
A hatályban lévő végleges dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról (5) szóló értesítés közzétételét követően, 2010. július 6-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatára irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet a teljes uniós triklór-izocianursav-gyártás többségét, ebben az esetben több mint 90 %-át képviselő uniós gyártók (a továbbiakban: a kérelmezők) nevében az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: a CEFIC) nyújtotta be.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. Az eljárás megindítása
(5)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat indításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, 2010. október 6-án a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (6) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a vizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Vizsgálati időszak
(6)
A felülvizsgálati időszak 2009. július 1-től2010. június 30-ig tartott. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének tekintetében vizsgált időszak 2007. január 1-től a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a másik ismert uniós gyártót, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismerten érintett felhasználókat, valamint Kína képviselőit.
(8)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(9)
Figyelembe véve azt, hogy szemmel láthatólag nyilvánvalóan sok exportáló kínai gyártó és független uniós importőr érintett, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban e felek tekintetében mintavételre kerüljön sor.
(10)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A kínai exportáló gyártók közül egyik sem működött együtt a vizsgálatban.
(12)
Az importőrök esetében néhány vállalat kezdetben jelentkezett, de később visszavonták együttműködési szándékukat.
(13)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett félnek. Három ismert uniós gyártótól és két felhasználótól érkezett válasz.
(14)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő két jelentős uniós gyártó telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanyolország,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanyolország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(15)
A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód (2933698070 és 3808942020 TARIC-kódok) alá besorolt, Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav (a továbbiakban: TCCA) - nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” - és az ebből gyártott készítmények.
(16)
A TCCA olyan vegyi anyag, amelyet széles spektrumú szerves klór fertőtlenítőszerként és fehérítőként használnak, különösen uszodák vizének fertőtlenítésére. Por, granulátum, tabletta vagy forgács formájában árusítják. A TCCA valamennyi formája és az azokból készült valamennyi készítmény ugyanolyan alapjellemzőkkel (vegyi összetétel) és tulajdonságokkal (fertőtlenítőszer) rendelkezik, és mindegyiknek hasonló a rendeltetése, így ezeket egyetlen terméknek tekintik.
(17)
A folyamatban lévő eljárás megerősítette, hogy az exportáló gyártók által gyártott és az Európai Unióban értékesített érintett termék fizikai és vegyi jellemzői, illetve felhasználása tekintetében megegyezik az uniós gyártók által gyártott és az Európai Unió piacán értékesített, valamint az analóg ország gyártói által gyártott és annak belső és exportpiacain egyaránt értékesített érintett termékkel. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(18)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
(19)
A fent említettek szerint a mintavétel során a harminc ismert és megkeresett exportáló gyártó egyike sem jelentkezett, és a vizsgálat során sem vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal.
(20)
Mivel a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt, a dömping folytatódásának vagy visszatérésének valószínűségére vonatkozó megállapítások az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló tényeken alapulnak, nevezetesen: Eurostat-adatok, a felülvizsgálat iránti kérelem és a hivatalos kínai exportstatisztikák.
(21)
Ezen felül a rendes érték meghatározásához a Bizottság az analóg országban, Japánban működő együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott adatokat használta fel.
2. Az import dömpingelése a felülvizsgálati időszak során
2.1. Analóg ország
(22)
Mivel a Kínai Népköztársaság átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának értelmében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke vagy az analóg országból más országokba, beleértve az Európai Uniót is, történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve ha ez nem lehetséges, bármilyen más ésszerű alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Európai Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon.
(23)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy a korábbi vizsgálat során Japánt használta megfelelő piacgazdasággal rendelkező országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és jelezte, hogy ismét Japánt kívánja erre a célra használni. A folyamatban lévő felülvizsgálat során a Bizottság más, piacgazdasággal rendelkező országok, így az USA és Tajvan gyártóit is megkereste, és együttműködésüket kérte. Azonban csak egy japán exportáló gyártó volt kész az együttműködésre.
(24)
Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Japán megfelelő analóg ország. Ezzel összefüggésben az érdekelt felektől nem érkezett megjegyzés vagy kifogás ennek az országnak a megfelelőségét illetően.
2.2. Rendes érték
(25)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében a rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott információk alapján állapították meg, azaz a japán belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon értékesített hasonló termékekért fizetett vagy fizetendő árak alapján.
(26)
A Bizottság először azt vizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban reprezentatív volt-e a japán exportáló gyártó hasonló termékének független vevők részére történő belföldi összértékesítése, azaz a teljes értékesítési volumen elérte-e, illetve meghaladta-e az érintett terméknek az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítése teljes volumenének az 5 %-át. Az együttműködő japán exportáló gyártó belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszakban reprezentatívnak minősült.
(27)
A Bizottság ezt követően azt vizsgálta, hogy a belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerinti, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetőek-e.
(28)
Mivel a Bizottság a belföldi piacon történt valamennyi értékesítést nyereségesnek tekintette, a rendes értéket a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések súlyozott átlagáraként számította ki.
2.3. Exportár
(29)
Együttműködő kínai exportáló gyártók hiányában az exportárat a Bizottság az Eurostat-adatok alapján állapította meg.
2.4. Összehasonlítás
(30)
A súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján és a kereskedelem azonos szintjén történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ennek érdekében a szállítási és biztosítási költségek tekintetében kiigazításként megfelelő engedményeket biztosítottak.
2.5. Dömpingkülönbözet
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az exportár súlyozott átlagával. A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözet mértéke 75 %.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges lejárta esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(32)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett folytatódásának valószínűségét is megvizsgálták.
(33)
E tekintetben a következő elemeket vizsgálták: a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára és az általuk harmadik országok felé értékesített export.
3.2. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitása
(34)
A gyártási kapacitásra vonatkozó egyéb információ hiányában az elemzést a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a felülvizsgálat iránti kérelemben található információ alapján készítette el.
(35)
A felülvizsgálat iránti kérelem szerint Kínában a gyártási kapacitás kihasználási rátája a figyelembe vett időszakban alacsony - 40 % alatti szinten - maradt. A nagy gyártási kapacitás és az alacsony belső kereslet következtében Kínában több mint 180 000 tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre az exportra. Ezt kell összevetni a felülvizsgálati időszak alatti körülbelül 44 000 tonnányi uniós fogyasztással.
3.3. Az uniós piac vonzereje
(36)
Az uniós piac vonzerejét az mutatja, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem állította meg az Európai Unióba irányuló kínai export bővülését. Bár a 2007-2009 közötti időszakban az importvolumen alacsonyabb szinten volt az eredeti vizsgálat azon vizsgálati időszakához képest, amely az intézkedések elrendeléséhez vezetett, a felülvizsgálati időszak importvolumene 22 696 tonnát elérve meghaladta ezt a szintet.
(37)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak során az átlagos importár emelkedett, az árak folyamatosan az uniós ipari árak alatt maradtak.
(38)
Az a tény, hogy a felülvizsgálati időszak során, a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal szintje magasabb szintre emelkedett, mint az eredeti vizsgálati időszak során, arra utal, hogy az uniós piac iránt folyamatos kínai érdeklődés áll fenn.
3.4. A harmadik országokba irányuló export árai
(39)
Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai exportvolumen és -árak tekintetében elemezte a Bizottság a kínai exportstatisztikákat. E statisztikák szerint 2010-ben a Kínából származó export 24 %-a az uniós piacra irányult. Az EU FOB exportárai egy kicsivel magasabbak voltak, mint a világ más részeibe irányuló exportárak. Azonban az együttműködés hiányában, illetve annak következtében, hogy a felülvizsgálat iránti kérelem semmiféle adatot nem tartalmazott a harmadik országokba irányuló exportról, ezen exportárak CIF szintű összehasonlítása az uniós gazdasági ágazat átlagárával nem volt lehetséges. Mindazonáltal az a tény, hogy a harmadik országokba irányuló átlagos exportárak alacsonyabbak, mint az uniós exportárak, annak jelének tekinthető, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportőrök számára, és hogy az export az intézkedések hiányában valószínűleg tovább növekedne.
4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(40)
A fenti megállapítások fényében az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó export még mindig dömpingelt, és ha a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik, az uniós piacon valószínűleg folytatódni fog a dömping. Figyelembe véve a fennálló kínai kapacitásfelesleget és az uniós piac vonzerejét, illetve összehasonlítva az uniós és a harmadik országokba irányuló exportárakat valóban feltehető, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az Európai Unióba irányuló dömpingelt kínai export jelentősen növekedne.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(41)
Az érintett terméket az Európai Unióban három vállalat gyártja. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(42)
A Bizottság az adatokat az Eurostat-statisztikákból, a felülvizsgálat iránti kérelemből, a kérdőívekre adott válaszokból és az ellenőrző látogatások során összegyűjtött információkból szerezte be.
(43)
A gyártásra, kapacitásra, kapacitáskihasználási rátára, értékesítési volumenre, piaci részesedésre és foglalkoztatásra vonatkozó gazdasági mutatók a három uniós gyártó által szolgáltatott adatokból származnak. A többi mutató olyan adatokból származik, amelyeket a kérelmezők csupán amiatt szolgáltattak, mert az egyik uniós gyártó - amely ebben a felülvizsgálatban nem szerepelt kérelmezőként - korlátozott együttműködést mutatott. Figyelemmel arra, hogy a kérelmezők a felülvizsgálati időszakban az uniós gyártás körülbelül 90 %-át képviselték, az adataikat a Bizottság e felülvizsgálat céljára, az uniós ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintette. A Bizottság csak a kérelmezőktől beszerzett adatokra vonatkozóan végzett helyszíni ellenőrzést.
(44)
Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére és a fogyasztásra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikke értelmében csak indexált formában lehet alkalmazni a bizalmas jelleg megőrzése érdekében. Ennek oka, hogy ezek a gazdasági mutatók csak két gyártóra, illetve bizonyos mutatók három gyártóra vonatkoznak, amelyek közül az egyik csak marginális tevékenységet fejt ki az ágazatban.
(45)
2009. júniusában az egyik kérelmező két gyára közül bezárta az egyiket, tehát leállította a gyártást és minden dolgozóját elbocsátotta. A kérdéses gyárat először csak néhány hónapra leállították, majd pedig 2010. januárjában véglegesen bezárták. Ez egyes mutatókra, így a fogyasztásra, a gyártási volumenre és a termelékenységre bizonyos hatást gyakorolt, amelyre az alábbi (47) és (62) preambulumbekezdések adnak további magyarázatot.
3. Fogyasztás az uniós piacon
(46)
Az uniós fogyasztást a három uniós gyártónak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján állapították meg.
(47)
2007-2009 között a TCCA uniós fogyasztása 19 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszak alatt olyan szintre tért vissza, amely 6 %-kal meghaladta a 2007-ben elért szintet. 2008 és 2009 tekintetében ez a tendencia magyarázható a globális gazdasági válság miatti alacsonyabb kereslet és az egyik gyár 2009-ben történt bezárásának (lásd a (45) preambulumbekezdést) együttes hatásával. A felülvizsgálati időszakban elért magasabb szintű uniós fogyasztás főként a gazdasági válságból történő talpraálláshoz és a kínai import növekedéséhez köthető.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás (tonna)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése
(48)
A kínai dömpingelt import volumenére és piaci részesedésére vonatkozó tendenciák az alábbiak szerint alakultak. Mivel ebben a vizsgálatban a kínai exportőrök/gyártók nem működtek együtt, a mennyiségre és a piaci részesedésre vonatkozó alábbi adatok az Eurostat importstatisztikáiból származnak.
(49)
A Kínából származó importált TCCA mennyisége 2008-ban és 2009-ben enyhén csökkent. Ezt az importcsökkenést a felülvizsgálati időszakban jelentős növekedés követte (2009-hez képest több, mint 35 %). Ezzel párhuzamosan, a figyelembe vett időszak során a kínai import folyamatosan növelte a piaci részesedését.
2. táblázat
Kínai importvolumen és piaci részesedés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A behozatal mennyisége (tonna)
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Piaci részesedés (sáv)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt import árainak alakulására és az áralákínálásra vonatkozó tendenciák
5.1. Az árak alakulására vonatkozó tendenciák
(50)
A Kínából származó import árai tartós 11,3 %-os növekedést mutattak. Ez a tendencia egyrészről a fő nyersanyag-összetevő árában bekövetkező változásnak tulajdonítható, amely 2009-ben és a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen növekedni kezdett; másrészről bizonyos mértékben tükrözheti a termékösszetételben beállt változásokat is (7).
3. táblázat
Kínai egységár
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Euró/tonna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Áralákínálás
(51)
Összességében a teljes időszak során a kínai import árai tartósan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak. Az áralákínálás mértékének megállapítása érdekében a Bizottság a számítását az Eurostattól beszerzett átlagos kínai CIF exportárakra alapozta. Az érintett termék ezen árait összehasonlították az uniós gazdasági ágazat gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagárával. Az összehasonlítás szerint a kínai import több mint 10 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, tekintet nélkül a hatályban lévő dömpingellenes vámra.
6. Egyéb országokból származó import
(52)
A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Az adatok az Eurostattól származnak:
4. táblázat
Egyéb országokból származó import (volumen és piaci részesedés)
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
501
239
296
378
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése (sáv)
2 % alatt
2 % alatt
2 % alatt
2 % alatt
(53)
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszak során elhanyagolható mértékű volt. Az USA-ból - amelyre szintén vonatkoztak dömpingellenes intézkedések - származó import a figyelembe vett időszak alatt teljesen megszűnt.
7. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(54)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
7.1. Gyártás
(55)
A gazdasági világválság bekövetkeztét követően, 2009-től kezdve a gyártás jelentősen visszaesett, és 2009 júniusában be kellett zárni egy gyártóüzemet, amelyben ekkor teljes egészében leállt a termelés (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést).
5. táblázat
Uniós gyártás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós gyártás volumenindexe (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(56)
A gyártási kapacitás a figyelembe vett időszak alatt ugyanolyan tendenciát követett, mint a gyártás. A kapacitáskihasználást azonban a felülvizsgálati időszak alatt néhány folyamatfejlesztés pozitívan érintette.
(57)
Az Európai Unióban 2009-ben történt gyárbezárás következtében (lásd a fenti (45) peramulumbekezdést) a felülvizsgálati időszak alatt gyűjtött adatok a fennmaradó gyárra korlátozódnak.
6. táblázat
Uniós gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Gyártókapacitás
Index (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Kapacitáskihasználás
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Készletek
(58)
Ez a mutató a kérelmezők által a fenti (54) preambulumbekezdésben kifejtett okokból szolgáltatott információkon alapul. A vállalat telephelyén tett vizsgálat felfedett bizonyos szezonális jelleget a TCCA fogyasztásban, nevezetesen azt, hogy az érintett terméket főként nyáron használják. Ez hatással van a készleteknek az év során történő alakulására, így a készletek mennyisége télen a legnagyobb, a nyári időszakban pedig jelentősen csökken. A 2007-2009-es időszakra vonatkozó adatok az adott év december 31-én meglévő készlet szintjét tükrözik, A felülvizsgálati időszak adatai pedig a 2010. június 30-i készletszintet mutatják, amely az év legmagasabb készletkihasználtságú időszaka. Tehát ez a mutató nem teszi lehetővé a megfelelő összehasonlítást a felülvizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak fennmaradó része között, így nem vehető figyelembe a károkozás értékelése során.
7.4. Értékesítési volumen
(59)
Az érintett termék értékesítési volumenét az Európai Unió piacán negatívan befolyásolta a gazdasági válság. A felülvizsgálati időszak során tapasztalható fellendülés főként a gazdasági válságot követő, recesszióból való kilábalás miatti uniós fogyasztásnövekedésnek köszönhető.
7. táblázat
Értékesítés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Piaci részesedés
(60)
Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nem volt képes visszaszerezni piaci részesedését, amely a figyelembe vett időszak alatt jelentősen csökkent.
8. táblázat
Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés (sáv)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Foglalkoztatás és bérek
(61)
A figyelembe vett időszak alatt az Európai Unióban, az ágazaton belül a foglalkoztatás csökkent, különösen az egyik gyártóüzem bezárását követően (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést). Ebből következően az uniós gazdasági ágazat szintjén a bérköltség is csökkent. Az egy főre jutó átlagbér a figyelembe vett időszak során viszonylag stabil maradt.
9. táblázat
Foglalkoztatás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Alkalmazottak
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Egy alkalmazottra jutó bér
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Termelékenység
(62)
Az uniós gazdasági ágazat dolgozóinak termelékenysége -amelynek mérőszáma az évente foglalkoztatott dolgozókra vetített teljesítmény - a figyelembe vett időszak során negatívan alakult, és 2009-ben körülbelül 20 %-os éles zuhanást mutatott. Ennek oka a gyárbezáráshoz kapcsolódó átszervezés volt, amelynek következtében 2009-ben 6 hónapra leállt a gyártás, majd pedig 2010 januárjában bezárták a gyárat (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést). A termelékenység a felülvizsgálati időszak alatt, ezt követően helyreállt, bár az első félévben még részben továbbra is hatottak rá a 2009. évi negatív tendenciák.
10. táblázat
Termelékenység
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Értékesítési árak
(63)
Az Európai Unióban a TCCA átlagos egységárai (az alábbi táblázat szerint) a 2007-2009-es időszak során enyhén emelkedtek, majd a felülvizsgálati időszak alatt visszatértek a 2007-es szintre. A 2007-2009. évi emelkedés bizonyos mértékig a termékösszetétel hatásával is magyarázható (lásd a 10. oldalon az 1. lábjegyzetet).
11. táblázat
Értékesítési ár az uniós piacon
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos egységár -
Index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Nyereségesség
(64)
Az Európai Unióban a TCCA-értékesítés nyereségessége 2007-től kezdve negatívan alakult, 2009-ben pedig jelentős veszteség keletkezett. Ezt a gyenge teljesítményt annak fényében kell értékelni, hogy az adott évben egy uniós gyártó az egyik gyárát bezárta. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség enyhén pozitívvá vált, az elért nyereségszint azonban messze alatta maradt az ebben az ágazatban elérhető szokásos nyereségszintnek (azaz a 10 %-nak (8)). Ez arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete még mindig gyenge.
12. táblázat
Nyereségesség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség (sáv)
- 10 %- 0 %
- 10 %- 0 %
- 20 %- - 0 %
0 %- 10 %
7.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(65)
A figyelembe vett időszak alatt nem volt jelentős tőkebefektetés. A táblázatban található indexált adatok a termelékenység fokozását és a gyártási folyamat fejlesztését célzó beruházásokat mutatják. A beruházások megtérülésének indexei ugyanazt a tendenciát követik, mint a nyereségesség esetében.
13. táblázat
Beruházások
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Beruházások megtérülése (sáv)
- 10 %- 0 %
- 10 %- 0 %
- 20 %- - 10 %
0 %- 10 %
7.11. Pénzforgalom
(66)
A figyelembe vett időszak során a pénzforgalom pozitív maradt a 2009. év kivételével, amikor fedezni kellett az egyik gyártóüzem bezárásához kapcsolódó átalakítási többletköltségeket (lásd a fenti (45) preambulumbekezdést). A pénzforgalom alakulása összhangban volt a nyereségesség alakulásával.
14. táblázat
Pénzforgalom
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (sáv)
0 %-10 %
0 %-10 %
- 10 %-0 %
5 %-15 %
7.12. A dömpingkülönbözetek mértéke
(67)
A felülvizsgálati időszak alatt olyan szinten folytatódott a Kínából származó dömping, amely jelentősen meghaladja a jelenlegi intézkedések szintjét. Figyelembe véve a szabad kapacitást és a kínai import árait, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
7.13. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(68)
A dömpingellenes intézkedéseket 2005 októberében hozták meg. Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére, valamint a 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti kínai behozatalra, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére nem sikerült teljes mértékben talpra állnia.
7.14. A károkozásra vonatkozó következtetések
(69)
A figyelembe vett időszak során több kármutató negatívan alakult. Tekintettel az uniós gyártók helyzetének általános rosszabbodására, figyelembe kell venni, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt jelentős kárt szenvedett.
8. A dömpingelt behozatal és egyéb tényezők hatása
8.1. A Kínából származó dömpingelt behozatal hatása
(70)
A (49) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Kínából származó TCCA-import 2007 és a felülvizsgálati időszak között mind volumenét, mind piaci részesedését tekintve jelentősen növekedett. A Bizottság továbbá jelentős áralákínálást állapított meg (lásd az (51) preambulumbekezést). A Kínából származó dömpingelt behozatal folyamatos és jelentős beáramlását a figyelembe vett időszakban tapasztalható átfogó uniós fogyasztásnövekedés összefüggésében kell értelmezni, amelynek szintje a felülvizsgálati időszakban a 2007-2009 közötti csökkenés ellenére 6 %-kal magasabb volt a 2007. évi szintnél. Amint azt az uniós gazdasági ágazat hanyatló helyzete is mutatta, a növekvő fogyasztás előnyeit főként a Kínából származó behozatal élvezte.
8.2. Egyéb tényezők hatása
(71)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatalon kívül lehetett-e más olyan ismert tényező, amely hatott volna az uniós gyártók által továbbra is elszenvedett kárra.
(72)
Feltehető, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatallal párhuzamosan az uniós gazdasági ágazatnak a harmadik piacokon - ahol szintén a kínai versennyel kellett szembesülnie, különösen az USA piacán - mutatkozó csökkenő teljesítménye bizonyos negatív hatást gyakorolt az uniós gyártásra. Mivel azonban az uniós gyártók tevékenységének legnagyobb része az uniós piacra irányul, a csökkenő export lehetséges hatása meglehetősen korlátozott.
(73)
Ezen túlmenően a gazdasági válságnak is volt bizonyos negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére, ami termeléscsökkenést és az egyik uniós gyártó átszervezését eredményezte. Mindazonáltal a gazdasági válság hatása időben korlátozott volt (részben 2008-ra és 2009-re esett), viszont az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása a figyelembe vett időszak során folytatódott. Ezenkívül a felülvizsgálati időszak alatti fejlődés azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállása részben megkezdődött. Ezért a gazdasági válság hatása a jelen esetben nem tekinthető elhanyagolhatónak, bár nem szüntette meg a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
8.3. Következtetés
(74)
A Kínából származó dömpingelt behozatal folytatódása és a gazdasági válság megváltoztatta a kilábalás folyamatát és fokozta az uniós gazdasági ágazat nehézségeit. Noha más tényezők is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat teljesítményének romlásához, egyikük sem bizonyult elegendőnek ahhoz, hogy megszüntesse a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. Ezen az alapon megállapítható, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(75)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban értékelte az érintett országból származó behozatalt annak megállapítása érdekében, hogy fennáll-e a károkozás folytatódásának a valószínűsége.
(76)
A hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását tekintve, a fentiekben összegezett elemekkel összhangban a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban.
2. A Kínából származó behozatal volumene és árai
(77)
A figyelembe vett időszak során folytatódott a Kínából származó - az összes uniós importnak körülbelül 98 %-át kitevő - TCCA-behozatal piaci részesedésének növekedése, amely a felülvizsgálati időszak alatt 50 % fölé emelkedett. A vizsgálat felfedte, hogy ezek a behozatalok jelentős dömpingkülönbözetet mutató dömpingelt áron történtek. A kínai import árai továbbá a teljes időszak alatt tartósan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, tehát az uniós árakhoz képest több mint 10 %-os áralákínálás valósult meg (figyelmen kívül hagyva a hatályos intézkedéseket).
3. Szabad kapacitás a kínai piacon
(78)
A (34) és (35) preambulumbekezdésekben említettek szerint, a rendelkezésre álló kínai kapacitás elemzése azt mutatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt továbbra is alacsony maradt a gyártási kapacitások kihasználása. A becsült szabad gyártókapacitás mértéke meghaladja az uniós piac kapacitásának háromszorosát. Ugyanakkor a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő információ szerint az érintett terméknek Kínában csak korlátozott piaca van.
4. Az EU piacának vonzereje
(79)
Figyelemmel a növekvő behozatali tendenciákra és a rendelkezésre álló kínai szabad kapacitásra, valószínű, hogy az Európai Unió a jövőben további kínai behozatalt fog vonzani. Az uniós piacnak a kínai exportőrök szemében fennálló vonzerejét azok a 2009-es fejlemények is alátámasztják, amikor az uniós gyártás beszűkülését - amelynek oka az ágazat átalakulása volt - részben kompenzálta a Kínából származó többletexport.
(80)
Ezt a helyzetet tovább súlyosbíthatja az a tény, hogy az USA piacán nemrég meghosszabbították a kínai eredetű TCCA-ra vonatkozó, meglévő dömpingellenes intézkedéseket. Ezért az uniós dömpingellenes intézkedések hatályvesztése az uniós piacot várhatóan még vonzóbbá tenné.
5. A károkozás folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés
(81)
Az uniós gazdasági ágazat évek óta szenved a dömpingelt kínai behozatal hatásaitól, és gazdasági helyzete még most is bizonytalan.
(82)
A fent említettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a figyelembe vett időszak alatt továbbra is fennállt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása önmagában is erősen arra mutat, hogy a károkozás valószínűleg a jövőben is folytatódni fog, ami arra utalhat, hogy az intézkedéseket fenn kell tartani.
(83)
Figyelembe véve a fennálló kínai kapacitásfelesleget és az uniós piac vonzerejét, az intézkedések megszüntetése esetén valószínűleg folytatódni fog a Kínából származó nagy mennyiségű és az uniós gyártók árainál lényegesen alacsonyabb, dömpingelt áron kínált import növekedési tendenciája.
(84)
Ha a Bizottság nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana és puszta léte is veszélybe kerülne. Ezért megállapítható, hogy ha a fennálló intézkedések hatályukat vesztik, egyértelműen fennáll az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatódásának valószínűsége.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(85)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek megállapítása valamennyi érintett érdek, azaz az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek megítélésén alapult.
(86)
A korábbi vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések elfogadása nem ellenkezik az Unió érdekeivel. Továbbá, mivel a folyamatban lévő vizsgálat felülvizsgálat, és ezért egy olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, a Bizottság elemezheti, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek van-e valamilyen nem kívánatos negatív hatása az érintett felekre.
(87)
Ezen az alapon a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping és a károkozás folytatódására vonatkozó megállapítás ellenére egyértelműen levonható-e olyan következtetés, hogy ebben az adott esetben az intézkedések fenntartása nem uniós érdek.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(88)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó, a fenti (66) preambulumbekezdésben említett következtetésekre tekintettel, és a (78)-(81) preambulumbekezdésekben található, a károkozás folytatódásának valószínűségét alátámasztó elemzés érveivel összhangban megállapítható, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése tovább rontaná az uniós TCCA-ágazat gazdasági helyzetét, amely már eddig is szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hátrányos hatásaitól, és amelynek helyzetét tovább rontotta a gazdasági világválság.
(89)
Megállapítható, hogy az intézkedések fennmaradása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így leküzdhetné a múltbeli dömpingnek a gazdasági válság által súlyosbított hátrányos hatásait. Ezzel szemben az intézkedések hatályvesztése megakasztaná az uniós gazdasági ágazat kilábalását, súlyosan fenyegetné életképességét, és ebből következően kockára tenné az ágazat létét, ami szűkítené a piaci kínálatot és versenyt.
3. Az importőrök és a felhasználók érdekei
(90)
A Bizottság valamennyi ismert felhasználóval, importőrrel, feldolgozóval és TCCA-továbbfeldolgozóval felvette a kapcsolatot.
(91)
Csak két felhasználó válaszolt, és mindkettő kifejezte a hatályos intézkedések fenntartása iránti támogatását. Mindkét felhasználó véleménye szerint az intézkedések fenntartása az uniós piacon nem járna negatív hatással a versenyre, ezzel ellentétben biztosítaná a felhasználói ágazat számára, hogy a szállítók szélesebb körétől, versengő piaci árakon szerezhessék be a terméket. Mivel ebben az esetben további fél nem jelentkezett, nincs arra utaló bizonyíték, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása ebben az esetben súlyosan hatna az uniós importőrökre és felhasználókra.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(92)
Az intézkedések folytatása várhatóan segítené az uniós gazdasági ágazatot, ami jótékony hatást gyakorolna az uniós piac versenyfeltételeire és a gazdasági ágazatnak a gazdasági válság és az átalakulás utáni megerősödésére. Az intézkedések folytatása továbbá várhatóan előnyös lenne a felhasználók és az importőrök számára is, mivel fenntartaná az uniós piacon a szállítók széles körét.
(93)
Mindezeket a tényezőket figyelembe véve megállapítható, hogy a kérdéses intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(94)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A beadványokat és megjegyzéseket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(95)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a Kínából származó TCCA-ra kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 2933 69 80 és az ex 3808 94 20 KN-kód (2933698070 és 3808942020 TARIC-kódok) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó triklór-izocianursav - nemzetközi szabadnevén (INN) „szimklozén” - és az ebből gyártott készítmények behozatalára.
2. Az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel (%)
TARIC-kiegészítő kód
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Minden más vállalat
42,6 %
A999
3. A 2. bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.