RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) nr. 1064/2010
af 17. november 2010
om afslutning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne og udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»antidumpinggrundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3 og 5,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»antisubsidiegrundforordningen«), særlig artikel 19 og artikel 22, stk. 1, første punktum,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
1.1. Tidligere undersøgelser og gældende udligningsforanstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (3) indførte Rådet i december 1999 en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) (»den pågældende vare«) med oprindelse i Indien. Undersøgelsen, der førte til vedtagelsen af denne forordning, er i det følgende benævnt »den oprindelige antisubsidieundersøgelse«. Foranstaltningerne bestod i en udligningstold i form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % for import af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % for import af varer fra alle andre virksomheder. Den oprindelige antisubsidieundersøgelse fandt sted i perioden fra 1. oktober 1997 til 30. september 1998.
(2)
Rådet fastholdt ved forordning (EF) nr. 367/2006 (4) i marts 2006 efter en udløbsundersøgelse i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 18 den endelige udligningstold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2597/1999, på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Den fornyede undersøgelse fandt sted i perioden fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004.
(3)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 (5) i august 2006 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (»Garware«), den endelige udligningstold, der blev pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(4)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1124/2007 (6) i september 2007 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af en anden indisk PET-folieproducent, Jindal Poly Films Limited, tidligere kendt som Jindal Polyester Ltd., (»Jindal«), den endelige udligningstold, der blev pålagt Jindal ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(5)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 (7) i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige udligningstold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(6)
Rådet ændrede ved forordning (EU) nr. 579/2010 (8) i juni 2010 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af Jindal den endelige udligningstold, der blev pålagt Jindal ved forordning (EF) nr. 367/2006.
1.2. Tidligere undersøgelser og gældende antidumpingforanstaltninger
(7)
Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (9) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Undersøgelsen, der førte til vedtagelsen af denne forordning, er i det følgende benævnt »den oprindelige antidumpingundersøgelse«. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder.
(8)
Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (10) ændrede Rådet i marts 2006 de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Den indførte antidumpingtold var på mellem 0 % og 18 % under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold, foretaget i medfør af forordning (EF) nr. 367/2006.
(9)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware, den endelige antidumpingtold, der blev pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 1676/2001.
(10)
Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (11) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning fra en ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår SRF Limited. I den ændrede forordning blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen som fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder.
(11)
Ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (12) indførte Rådet i november 2007 efter en udløbsundersøgelse i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 11, stk. 2, en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse, der var begrænset til en indisk eksporterende producent, bragt til ophør i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 11, stk. 3.
(12)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige antidumpingtold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 1292/2007.
2. PROCEDURE
2.1. Begrundelse for den fornyede undersøgelse
(13)
Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i antidumpinggrundforordningen og artikel 19 i antisubsidiegrundforordningen blev indgivet af Polyplex Corporation Limited, der er en indisk eksporterende producent (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af varedækningen og en præcisering af, hvorvidt visse varetyper er omfattet af anvendelsesområdet for antidumpingforanstaltningerne og udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie.
(14)
Ansøgeren anmodede om, at »slipfolie af silikonebehandlet polyester« (»SPRL«), for så vidt den falder inden for definitionen af den pågældende vare, udelukkes fra anvendelsesområdet for de gældende antidumpingforanstaltninger og udligningsforanstaltninger vedrørende importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ansøgeren forelagde umiddelbare beviser for, at de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber ved SPRL afviger væsentligt fra dem for den pågældende vare.
2.2. Indledning
(15)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 9. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i antidumpinggrundforordningen og artikel 19 i antisubsidiegrundforordningen, der er begrænset til en undersøgelse af varedækningen. Den fornyede undersøgelse skulle især afgøre, hvorvidt SPRL er en del af den pågældende vare som defineret i den oprindelige undersøgelse.
2.3. Fornyet undersøgelse
(16)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Republikken Indien (»det pågældende land«) og alle andre parter, som den vidste var berørt, dvs. eksporterende producenter i det pågældende land, brugere, importører og producenter i Unionen, om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der blev fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(17)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(18)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(19)
Kommissionen modtog besvarelser af spørgeskemaet fra ansøgeren, to andre indiske eksporterende producenter, fire EU-producenter og to EU-importører.
(20)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en vurdering af, hvorvidt der var behov for at ændre anvendelsesområdet for de eksisterende antidumpingforanstaltninger og udligningsforanstaltninger, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indien
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Tyskland
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indien.
(21)
Undersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2008 til den 31. marts 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(22)
Den pågældende vare er samme vare som i forordning (EF) nr. 367/2006 og (EF) nr. 1292/2007, dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.
4. KONKLUSIONER AF DEN FORNYEDE UNDERSØGELSE
4.1. Sagsforløb
(23)
PET-folie er en ikke-selvklæbende folie fremstillet af polyethylenterephthalat. PET-folie fremstilles udelukkende af PET-polymer og består af en grundfolie, der kan være genstand for yderligere behandling enten under eller efter produktionsprocessen. Denne behandling af grundfolien kan typisk omfatte koronabehandling, metallisering eller kemisk overfladebehandling.
(24)
PET-folie har særlige fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, der adskiller varen fra andre folier. Nogle af PET-foliens egenskaber er f.eks. dens høje brudstyrke, meget gode elektriske egenskaber, lave fugtighedsoptagelse og fugtighedsresistens, begrænsede krympning og gode spærreegenskaber. Skønt disse specifikke egenskaber er bestemmende for forskellige typer PET-folie, bevarer disse typer imidlertid PET-grundfoliens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. PET-folie har fem brede endelige anvendelsesformål og falder ind under fem markedssegmenter, dvs. magnetiske medier, indpakning samt elektriske, afbildningsmæssige og industrielle anvendelsesformål.
4.2. Metodologi
(25)
For at vurdere om SPRL og andre typer PET-folie bør betragtes som en enkelt vare eller to forskellige varer, blev det undersøgt, om SPRL og andre typer PET-folie har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. Produktionsproces, forskelle i anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed samt forskelle i omkostninger og priser blev ligeledes undersøgt.
4.3. Parternes hovedargumenter
(26)
Ansøgeren hævdede, at de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber ved SPRL afviger fra dem for den pågældende vare. Det drejer sig især om SPRL's relativt lave vedhæftningsevne (release force) og lave overfladespænding, der gør folien glat og således overfladen inaktiv over for blæk, overfladebehandlinger, klæbemidler og metallisering. Ifølge ansøgeren udviser selv bagsiden af SPRL, som kun er overfladebehandlet på en enkelt side, betydelige forskelle i fysiske og tekniske egenskaber ved sammenligning med andre typer PET-folie på grund af migrationen af uhærdet silikone i SPRL. Disse træk hindrer angiveligt anvendelsen af SPRL i PET-grundfoliens industrisegmenter, som blev identificeret i den oprindelige undersøgelse, dvs. indpakning, magnetiske medier samt elektriske, afbildningsmæssige og industrielle anvendelsesformål. På den anden side gør den funktionelt aktive overflade i andre typer PET-folie det umuligt at anvende dem som slipfolie, eftersom de uhjælpeligt ville klistre til klæbende overflader. Ansøgeren hævdede derfor, at SPRL med henblik på dens anvendelsesformål ikke er udskiftelig med nogen anden type PET-folie.
(27)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at ansøgerens argumenter er fremført på baggrund af to sæt kunstigt begrænsede sammenligninger. For det første sammenlignede ansøgeren SPRL med en begrænset gruppe PET-folier, dvs. PET-grundfolie, og ikke med andre typer overfladebehandlet PET-folie, som bedre kan sammenlignes med SPRL. For det andet blev denne angiveligt begrænsede sammenligning gennemført med en meget selektiv og begrænset gruppe af fysiske og kemiske egenskaber alene. EU-erhvervsgrenen hævdede, at når SPRL sammenlignes med en bred række andre typer PET-folie og med et repræsentativt antal kemiske og fysiske egenskaber, er det tydeligt, at SPRL er den samme vare som andre typer PET-folie og bør forblive omfattet af antidumpingforanstaltningerne og udligningsforanstaltningerne. Ifølge EU-erhvervsgrenen er SPRL således PET-folie, der efterfølgende er overfladebehandlet med silikone. SPRL adskiller sig ikke grundlæggende fra andre typer overfladebehandlet folie, såsom metalliseret folie eller folie med en antistatisk behandling eller folie med barrierecoating, og er således tydeligt den pågældende vare. Til støtte for sine påstande fremlagde EU-erhvervsgrenen en sammenligning af et antal forskellige fysiske og kemiske egenskaber i et antal forskellige typer PET-folie.
4.4. Undersøgelsesresultater
4.4.1. Fysiske og kemiske egenskaber
(28)
Undersøgelsen viste, at de to egenskaber, der nævnes i betragtning 27, dvs. SPRL's relativt lave vedhæftningsevne og lave overfladespænding, er yderligere træk sammenlignet med PET-foliens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som identificeret i den oprindelige antidumpingundersøgelse (14) og nævnt i betragtning 24. Med henblik herpå bemærkes det, at de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber er de samme for SPRL som for enhver anden type PET-folie.
(29)
Hvad angår de to egenskaber, der er specifikke for SPRL, dvs. lav vedhæftningsevne og lav overfladespænding, viste undersøgelsen, at disse ikke som sådan er egenskaber ved PET-folie, men snarere egenskaber ved dens silikonebehandlede overflade eller faktisk egenskaberne ved silikone. Overfladebehandling med silikone såvel som med ethvert andet stof ændrer nogle af folieoverfladens træk men ikke PET-grundfoliens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, som forbliver de samme under overfladelaget.
(30)
Skønt det er rigtigt, at en overfladebehandling af PET-folie med silikone giver en lav vedhæftningsevne og også lav overfladespænding, kan der fremsættes et lignende argument for andre typer overfladebehandling, dvs. at overfladen på PET-folie får andre særlige egenskaber, når den behandles med andre typer overfladebehandlingsmidler. I nogle tilfælde kan overfladebehandling frembringe egenskaber, som gør, at PET-folie kun kan anvendes til meget specifikke formål. I den henseende er overfladebehandling med silikone ikke enestående på nogen måde. Andre specialvarer med andre typer overfladebehandlinger omfatter bl.a. folie, der kan forsegles, antidugbehandlet folie, folie, der kan åbnes og lukkes og co-polyesterbehandlet folie. Alle disse typer har imidlertid de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, og hører under den pågældende vare som identificeret i den oprindelige undersøgelse.
(31)
På baggrund heraf anføres det, at der ikke er nogen grundlæggende forskel mellem SPRL og andre typer PET-folie, hvad angår de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, som vil kunne retfærdiggøre, at SPRL udelukkes fra varedækningen.
4.4.2. Sammenligning af andre kriterier
(32)
For fuldstændighedens skyld blev andre påstande, som ansøgeren fremsatte i sin anmodning om fornyet undersøgelse, og som angiveligt viste, at SPRL og PET-folie er forskellige varer, også undersøgt.
4.4.2.1. Produktionsprocessen
(33)
Ansøgeren hævdede, at der til SPRL skal anvendes separate produktionsanlæg sammenlignet med andre typer fremstillet PET-folie.
(34)
Som nævnt i betragtning 23 fremstilles PET-folie altid af PET-polymer og består af en grundfolie, der kan være genstand for yderligere behandling enten under eller efter produktionsprocessen. Denne behandling af grundfolien kan typisk omfatte koronabehandling, metallisering eller kemisk overfladebehandling.
(35)
SPRL er PET-folie med et silikonelag. Undersøgelsen viste, at der er to forskellige teknologier til fremstilling af SPRL. Den undersøgte EU-producent anvender en in-line-overfladebehandlingsteknologi. I denne proces overfladebehandles PET-folien under produktionsprocessen og før strækning. Overfladebehandlingsmodulet er blot en ekstra, aftagelig del af produktionslinjen. De indiske producenter, som var omfattet af undersøgelsen, bruger derimod en off-line-overfladebehandlingsteknologi. Under denne proces bliver PET-folien først produceret og overfladebehandles derefter i en separat produktionslinje.
(36)
Det blev konstateret, at valget mellem in-line- og off-line-overfladebehandlingsteknologi er et rent økonomisk spørgsmål, idet investeringsomkostningerne til aftagelige moduler i in-line-behandlingen er ca. 10 gange højere end omkostningerne til en off-line-behandlingslinje. Fordelen ved in-line-behandling er den meget højere linjehastighed, der muliggør betydelige produktionsmængder. In-line-behandling medfører også besparelser i silikoneomkostningerne pr. enhed, eftersom silikonelaget er tyndere end ved off-line-behandling.
(37)
Det skal bemærkes, at tilstedeværelsen af to forskellige overfladebehandlingsmetoder ikke ændrer SPRL's grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, som ved sammenligning forbliver de samme som egenskaberne ved andre typer PET-folie. Forskellige produktionsprocesser er ikke relevante i sig selv for at afgøre, hvorvidt en produkttype er en separat vare under forudsætning af, at de produkttyper, der fremstilles gennem disse processer, er de samme, hvad angår de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber.
4.4.2.2. Forskelle i endeligt anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed
(38)
Ansøgeren hævdede ligeledes, at der ikke foreligger indbyrdes udskiftelighed i anvendelsesformålene for SPRL og andre typer PET-folie. Denne påstand blev bekræftet af undersøgelsen. Dette er imidlertid, som fastslået af den oprindelige undersøgelse, også tilfældet for andre typer PET-folie med en speciel behandling.
(39)
Undersøgelsen bekræftede, at formålet med overfladebehandlingen eller enhver anden speciel behandling af PET-folie er at gøre den egnet til visse specifikke anvendelsesformål. Det stof, som vælges til overfladelag, har i hvert enkelt tilfælde særlige egenskaber, som tjener det relevante formål. Silikone giver f.eks. en lav vedhæftningsevne. Overfladebehandlingsstoffet kan have andre specielle træk (ved silikone drejer det sig om lav overfladespænding), som gør det umuligt at anvende den overfladebehandlede vare til andre formål. Der findes et antal andre typer PET-folie, der er overfladebehandlet med andre stoffer eller behandlet på en anden måde, som af ovennævnte grunde har specifikke og begrænsede anvendelsesformål.
(40)
Derfor er SPRL's grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber de samme som i andre typer PET-folie, skønt SPRL specifikt benyttes til bestemte anvendelsesformål. Som følge heraf er indbyrdes udskiftelighed og endeligt anvendelsesformål ikke relevante for at fastslå, hvorvidt SPRL udgør en anden vare.
4.4.2.3. Forskelle i omkostninger og priser
(41)
Endelig hævede ansøgeren, at processen for at silikonebehandle PET-grundfolie indebærer yderligere omkostninger.
(42)
Det blev faktisk konstateret, at de yderligere omkostninger for silikoneoverfladebehandling kan beløbe sig til op til 10 % af produktionsomkostningerne, afhængig af hvilken overfladebehandlingsmetode der vælges. Som beskrevet i betragtning 35 og 36 benytter ansøgeren en dyrere metode, hvad angår omkostningerne pr. enhed. Det skal imidlertid understreges, at dette er en yderligere omkostning i forhold til produktionsomkostningerne for PET-grundfolie. Ved at overfladebehandle PET-folien med andre stoffer, såvel som metalliseringsprocessen, øges produktionsomkostningerne og derved priserne.
(43)
Med henblik herpå betragtes de yderligere omkostninger forbundet med overfladebehandling af silikone imidlertid ikke som en afgørende faktor i sig selv ved en afgørelse af, om SPRL udgør en selvstændig vare. Således retfærdiggør forskelle i omkostninger og priser i sig selv ikke den konklusion, at en særlig produkttype skal betragtes som en anden vare, så længe denne type har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som den pågældende vare.
5. KONKLUSIONER OM VAREDÆKNINGEN
(44)
Undersøgelsens resultater bekræftede, at processen for overfladebehandling af PET-folie med silikone medfører en anden overflade i det endelige produkt sammenlignet med PET-grundfolien. Denne proces ændrer dog ikke produktets grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber. Undersøgelsen bekræftede faktisk, at der findes et antal specialbehandlede typer PET-folie på markedet, som falder ind under definitionen af den pågældende vare, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. Desuden ændrede de andre kriterier, der blev analyseret, dvs. produktionsprocessen, indbyrdes udskiftelighed/endeligt anvendelsesformål og forskelle i omkostninger og priser, ikke denne konklusion.
(45)
Alle de berørte parter fik oplysninger om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke ovennævnte konklusioner blev draget. Parterne fik en tidsfrist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(46)
De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som blev fremsendt af parterne, blev behandlet behørigt, men har ikke givet anledning til at ændre konklusionen om ikke at ændre varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger og udligningsforanstaltninger på import af PET-folie -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne og udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer PET-folie med oprindelse i Indien afsluttes, uden at de gældende foranstaltninger ændres.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. november 2010.
A TANÁCS 1064/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. november 17.)
az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) és (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére és 22. cikke (1) bekezdésének első mondatára,
tekintettel az Európai Bizottság (Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
1.1. Előzetes vizsgálatok és meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)
1999 decemberében a Tanács a 2597/1999/EK rendelettel (3) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti szubvencióellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportőröktől származó behozatalra kivetett, 3,8 % és 19,1 % közötti ad valorem kiegyenlítő vámként, míg minden más vállalat vonatkozásában 19,1 %-os maradványvámként jelentek meg. Az eredeti szubvencióellenes vizsgálat vizsgálati időszaka 1997. október 1-jétől1998. szeptember 30-ig tartott.
(2)
A szubvencióellenes alaprendelet 18. cikkében előírt hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2006 márciusában a Tanács 367/2006/EK rendelettel (4) fenntartotta az Indiából származó PET-fólia behozatalára a 2597/1999/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot. A vizsgálati időszak 2003. október 1-jétől2004. szeptember 30-ig tartott.
(3)
2006 augusztusában egy indiai PET-fólia gyártó - a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware) - támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1288/2006/EK rendelettel (5) módosította a Garware-re a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
(4)
Egy másik indiai PET-fólia gyártó - a Jindal Poly Films, Limited, korábbi nevén Jindal Polyester Ltd. (a továbbiakban: Jindal) - támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2007 szeptemberében az 1124/2007/EK rendelettel (6) módosította a Jindalra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
(5)
Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (7) módosította az ezekre a vállalatokra a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
(6)
2010 júniusában a Jindal támogatásának részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács a 2010/579/EU rendelettel (8) módosította a Jindalra az 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámot.
1.2. Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések
(7)
A Tanács 2001 augusztusában az 1676/2001/EK rendelettel (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. A fenti rendelet elfogadásához vezető vizsgálat a továbbiakban: „eredeti dömpingellenes vizsgálat”. Az intézkedések az egyedileg megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvám, míg az összes többi vállalat vonatkozásában 53,3 %-os maradványvám formáját öltötték.
(8)
A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (10) módosította az 1676/2001/EK rendelettel meghozott intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámoknak a 367/2006/EK rendeletnek megfelelően végzett hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait.
(9)
Egy indiai PET-fólia gyártó, a Garware támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel módosította a Garware-re az 1676/2001/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.
(10)
Egy újabb exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (11) módosította az 1676/2001/EK rendeletet az SRF Limited tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt állapított meg az érintett vállalat vonatkozásában, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, amelyet a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során határoztak meg. Mivel a kérelmezőre egyéni kiegyenlítő vám nem vonatkozott, az összes többi vállalatra megállapított vámokat alkalmazták.
(11)
A Tanács 2007 novemberében az 1292/2007/EK rendelettel (12) - a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően - végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Ugyanez a rendelet megszüntette a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, az egyik indiai exportőrre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot.
(12)
Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság általi, saját kezdeményezésre végzett részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel módosította az ezekre a vállalatokra a 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.
2. ELJÁRÁS
2.1. A felülvizsgálat indokai
(13)
A Polyplex Corporation Limited vállalat, egy indiai exportáló gyártó (a továbbiakban: kérelmező) a szubvencióellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem a termékkör vizsgálatára korlátozódott, pontosabban annak egyértelműsítésére, hogy bizonyos terméktípusok a PET-fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá tartoznak-e.
(14)
A kérelmező azt kérte, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát (SPRL), amennyiben az beletartozik az érintett termék meghatározásába, zárják ki azon termékek köréből, amelyekre az Indiából származó PET-fólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések érvényesek. A kérelmező prima facie bizonyítékokkal szolgált arról, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia jelentősen különbözik az érintett terméktől.
2.2. Az eljárás megindítása
(15)
Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. szeptember 9-én megjelent értesítéssel (13) (A vizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének és a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik. A felülvizsgálat főként azt hivatott tisztázni, hogy az SPRL az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik-e.
2.3. Felülvizsgálati eljárás
(16)
A Bizottság hivatalosan értesítette az Indiai Köztársaság (a továbbiakban: érintett ország) hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, az uniós felhasználókat, importőröket és gyártókat a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy írásban ismertessék észrevételeiket, illetve, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben rögzített határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(17)
Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(18)
A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amelyek az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkeztek.
(19)
A kérdőívre a kérelmezőtől, két másik indiai exportáló gyártótól, négy uniós gyártótól és két uniós importőrtől érkezett válasz.
(20)
A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek tartott információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a meglévő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatályának módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben ellenőrző látogatásokat tett:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, India,
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Németország,
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, India.
(21)
A vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakban zajlott le (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
3. ÉRINTETT TERMÉK
(22)
Az érintett termék megegyezik a 367/2006/EK és az 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, nevezetesen az Indiából származó és az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával.
4. A FELÜLVIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI
4.1. Előzmények
(23)
A PET-fólia nem öntapadó, polietilén-teraftalátból készült fólia. A PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban.
(24)
A PET-fólia meghatározott fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, amelyek megkülönböztetik más fóliáktól. Ilyen jellemzők például a nagy szakítószilárdság, a nagyon jó elektromos tulajdonságok, az alacsony nedvszívó képesség és a nedvességállóság, az alacsony zsugorodási és a jó barrier tulajdonságok. Bár ezek a meghatározott jellemzők számos PET-fólia típusra érvényesek, ezek a típusok mégis mind ugyanolyan alapvető fizikai, technikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a PET-alapfólia. A PET-fóliának öt széles végfelhasználási területe van, amelyek öt piaci szegmenshez kapcsolódnak: mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások.
4.2. Módszer
(25)
Annak megítélése érdekében, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák egyetlen terméknek tekintendők-e, megvizsgálták, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák alapvetően azonos fizikai, technikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek-e. Ezenkívül vizsgálták a termékek gyártási eljárásait, a különbségeket a végfelhasználási területeken, a felcserélhetőséget, valamint a költségek és az árak közötti különbségeket.
4.3. A felek fő érvei
(26)
A kérelmező azt állította, hogy alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit tekintve a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különbözik az érintett terméktől. A szilikonizált poliészter elválasztó fólia viszonylag kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége a fóliát csúszóssá teszi, következésképpen annak felülete alkalmatlanná válik a festésre, bevonásra, ragasztásra és fémezésre. A kérelmező szerint a nem vulkanizált szilikon fólián belüli migrálása következtében, még az egyik oldalán bevont szilikonizált poliészter elválasztó fólia bevonatlan oldala is lényeges eltéréseket mutat fizikai és technikai jellemzői tekintetében a más típusú PET-fóliákkal összehasonlítva. Ezek a jellemzők állítólag megakadályozzák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazását a PET-fólia ágazat eredeti vizsgálat során azonosított szegmensei, vagyis a mágneses adathordozók, csomagolás, elektrotechnikai, képtárolási és ipari alkalmazások területén. Másrészről a más típusú PET-fóliák elválasztó fóliaként való használatát funkcionálisan aktív felületük lehetetlenné teszi, mivel erősen hozzátapadnának a tapadó felületekhez. Következésképpen, a kérelmező érvelése szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alkalmazása egyetlen más típusú PET-fólia alkalmazásával sem cserélhető fel.
(27)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kérelmező érvelése két egymást követő, mesterségesen korlátozott összehasonlításra támaszkodott. Egyrészt a kérelmező a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát csak a PET-fóliák egy szűk körét képviselő PET-alapfóliával hasonlította össze, a szilikonizált poliészter elválasztó fóliával jobban összehasonlítható, más típusú bevont PET-fóliákkal nem. Másrészt ez az állítólagosan korlátozott összehasonlítás csak a fizikai és kémiai jellemzők egy igen szelektív és korlátozott körét vette figyelembe. Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fóliát más típusú PET-fóliák széles körével reprezentatív mennyiségű kémiai és fizikai jellemző mentén összehasonlítva világosan látszik, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb típusú PET-fóliák azonos terméknek tekinthetők, és továbbra is a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések hatálya alá kell tartozniuk. Az uniós gazdasági ágazat szerint a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyakorlatilag egy szilikon réteggel utólagosan bevont PET-fólia. Ez elvileg nem különbözik a bevonattal ellátott más típusú fóliáktól, mint például a fémezett, antisztatikus bevonattal vagy záróréteggel ellátott fólia, és mint ilyen, egyértelműen az érintett terméknek tekintendő. Állításai alátámasztására az uniós gazdasági ágazat több különböző típusú PET-fólia számos fizikai és kémiai jellemző mentén történt összehasonlításával szolgált.
4.4. Ténymegállapítások
4.4.1. Fizikai és kémiai jellemzők
(28)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a (27) preambulumbekezdésben említett két jellemző, azaz a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kis tapadási ereje és alacsony felületi feszültsége csak kiegészítő jellemzők a PET-fólia eredeti dömpingellenes vizsgálat (14) során megállapított és a (24) preambulumbekezdésben említett alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői mellett. Megjegyzendő ezzel kapcsolatban, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel.
(29)
A szilikonizált poliészter elválasztó fóliára két jellemző tulajdonságot, azaz a kis tapadási erőt és az alacsony felületi feszültséget tekintve megállapítást nyert, hogy ezek nem a PET-fólia, hanem inkább annak szilikonizált felülete, vagyis gyakorlatilag a szilikon tulajdonságai. A szilikon, úgy mint bármilyen más anyagból készült bevonat megváltoztatja a fólia felületének bizonyos jellemzőit, nem változtatja meg azonban magának a PET-alapfóliának az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit, amely a bevonat alatt ugyanaz marad.
(30)
Igaz ugyan, hogy a PET-fólia szilikonnal történő bevonása a felületen kis tapadási erőt és alacsony felületi feszültséget eredményez, hasonlóan lehetne érvelni a többi bevonat esetében is, azaz ha a felületet más típusú bevonattal látják el, a PET-fólia más jellemző tulajdonságokat vesz fel. Bizonyos esetekben a bevonat olyan tulajdonságokat eredményezhet, amelyek a PET-fóliának csak igen speciális felhasználását teszik lehetővé. A szilikon bevonat ebben a tekintetben semmiképpen nem egyedülálló. A más típusú bevonattal ellátott, további speciális termékek között említhetők például a hegeszthető fóliák, a páramentesítő réteggel bevont fóliák, a lehúzható/újrazárható fóliák és a kopoliészter bevonatú fóliák. Azonban az összes ilyen típus alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak, és valamennyi az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik.
(31)
Ennek alapján megállapítható, hogy az alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik tekintetében nincsenek olyan lényeges különbségek a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és az egyéb PET-fóliák között, amelyek indokolnák a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kizárását a termékkörből.
4.4.2. Egyéb kritériumok összehasonlítása
(32)
A teljesség kedvéért megvizsgálták a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő egyéb állításokat is, amelyek állítólag arról tanúskodnak, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a PET-fólia egymástól különböző termékek.
4.4.2.1. Gyártási folyamat
(33)
A kérelmező azt állította, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia gyártása az egyéb típusú PET-fóliákétól eltérő gyártási beredezéseket igényel.
(34)
A (23) preambulumbekezdésben is említettek szerint a PET-fóliát mindig PET polimerből állítják elő, és egy alapfóliából áll, amelyet a gyártási folyamat során vagy azt követően további megmunkálásnak vethetnek alá. Ezek az alapfólián végzett kezelések rendszerint a koronakezelést, fémezést vagy kémiai bevonást foglalják magukban.
(35)
Az SPRL egy szilikon réteggel bevont PET-fólia. A vizsgálat rámutatott, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia előállításának két különböző technológiája létezik. Az uniós gyártó az „in-line” bevonási eljárást alkalmazó gyártási folyamatot vizsgálta meg. A PET-alapfóliát ebben az eljárásban a gyártási folyamat során vonják be, a nyújtást megelőzően. A bevonási modul a gyártási folyamatnak csak egy kiegészítő, elhagyható eleme. Ezzel ellentétben, az indiai gyártó az „off-line” bevonási technológia alkalmazását vizsgálta. Ebben az eljárásban először előállítják a PET-fóliát, amely bevonása ezt követően egy külön gyártási folyamatban történik.
(36)
Megállapítást nyert, hogy az in-line és az off-line technológia közötti választás pusztán gazdasági természetű, mivel az in-line bevonási eljáráshoz szükséges gyártási modul beruházási költsége körülbelül tízszer magasabb, mint az off-line bevonási technológiát alkalmazó gyártósorhoz szükséges beruházásé. Az in-line bevonás előnye a sokkal nagyobb gyártási sebesség, amely jelentős termelési volumen elérését teszi lehetővé. Az in-line bevonás a szilikon egységnyi költségeinek megtakarítását is eredményezi, mivel a szilikon réteg vékonyabb, mint az off-line bevonás esetén.
(37)
Megjegyzendő, hogy a két különböző bevonási módszer létezése nem változtat a szilikonizált poliészter elválasztó fólia alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőin, amelyek továbbra is azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. A különböző gyártási folyamatok önmagukban nem lényegesek annak meghatározása szempontjából, hogy egy terméktípus külön terméknek minősül-e, feltéve, hogy a folyamtok során előállított terméktípusok alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőik szempontjából hasonlónak tekinthetők.
4.4.2.2. Az alapvető végfelhasználás és felcserélhetőség különbségei
(38)
A kérelmező azt állította továbbá, hogy nincs felcserélhetőség a szilikonizált poliészter elválasztó fólia és a más típusú PET-fóliák alkalmazásai között. Ezt az állítást a vizsgálat megerősítette. Azonban az eredeti vizsgálat következtetése szerint ez az állítás más, speciálisan kezelt PET-fóliákra is igaz.
(39)
A vizsgálat megerősítette, hogy a PET-fólia bevonásának vagy bármely egyéb egyedi kezelésének az a célja, hogy a fóliát egy meghatározott felhasználásra alkalmassá tegye. A bevonati rétegként választott anyag minden esetben rendelkezik bizonyos, az adott célt szolgáló jellemzőkkel. A szilikon ilyen jellemzője például a kis tapadási erő. A bevonati rétegnek lehetnek más speciális jellemzői (a szilikonnak például az alacsony felületi feszültség), amelyek a bevont terméket alkalmatlanná teszik más felhasználásra. Számos más típusú, bevonattal ellátott vagy más módon kezelt PET-fólia létezik, amelyek felhasználása a fenti okok miatt korlátozott és speciális.
(40)
Ezért, bár a szilikonizált poliészter elválasztó fólia kifejezetten csak bizonyos felhasználásokra alkalmas, alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak a más típusú PET-fóliák jellemzőivel. Következésképpen a felcserélhetőség és a végfelhasználás nem lényeges annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek tekintendő-e.
4.4.2.3. A költségek és árak közötti különbségek
(41)
Végezetül a kérelmező azt állította, hogy a PET-alapfólia szilikonizálási folyamata kiegészítő költségekkel jár.
(42)
Valóban megerősítést nyert, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége - a bevonás módszerétől függően - a gyártási költség 10 %-át is kiteheti. A fenti (35) és (36) preambulumbekezdésekben említettek szerint a kérelmező a szilikon egységnyi költségeinek szempontjából a költségesebb módszert választotta. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a PET-alapfólia gyártási költségeihez viszonyítva ez egy kiegészítő költség. A PET-fólia más anyagokból készült bevonattal történő ellátása, úgy mint a fémezési eljárás szintén növeli a gyártási költségeket és ezáltal az árakat.
(43)
Ebben a tekintetben azonban úgy ítélték meg, hogy a szilikon bevonattal történő ellátás kiegészítő költsége önmagában nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a szilikonizált poliészter elválasztó fólia különböző terméknek minősül-e. A költségek és árak különbségei önmagukban nem indokolják azt a következtetést, hogy egy bizonyos terméktípus különböző terméknek tekintendő, amennyiben a termék és az érintett termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzői azonosak.
5. KÖVETKEZTETÉSEK A TERMÉKKÖRRŐL
(44)
A vizsgálat megállapításai megerősítették, hogy a PET-fólia szilikonizálási folyamata olyan végterméket eredményez, amely felülete különbözik a PET-alapfólia felületétől. Ez a folyamat azonban nem változtatja meg a termék alapvető fizikai, technikai és kémiai jellemzőit. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy számos olyan speciálisan kezelt PET-fólia típus van forgalomban, amelyek az érintett termék eredeti vizsgálatban megállapított meghatározása alá tartozik. Az elemzett egyéb kritériumok, azaz a gyártási folyamat, a felcserélhetőség/végfelhasználás és a költségek és árak különbségei ezen a következtetésen nem változtattak.
(45)
A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a fenti következtetéseket levonta. Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.
(46)
A Bizottság a felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket megfelelően figyelembe vette, de nem változtatta meg végkövetkeztetését, miszerint a PET-fóliák behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések termékkörét nem módosítja,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
Az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fóliának a behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályos intézkedések módosítása nélkül megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.