RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 13/2012
af 6. januar 2012
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende antidumpingforanstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder.
(2)
Ved afgørelse 2001/645/EF (3) godtog Kommissionen i august 2001 pristilsagn afgivet af fem indiske producenter. Godtagelsen af tilsagnene blev efterfølgende trukket tilbage (4) i marts 2006.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (5) ændrede Rådet i marts 2006 de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Den indførte antidumpingtold var på mellem 0 % og 18 % under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold, som er uddybet i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 (6).
(4)
Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (7) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning om behandling som en ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår en indisk eksportør. I den ændrede forordning blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen, som blev fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (8) indførte Rådet i november 2007 efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår en indisk eksporterende producent, bragt til ophør i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(6)
Udvidelsen af foranstaltningerne til Brasilien og Israel blev desuden opretholdt ved forordning (EF) nr. 1292/2007, dog blev enkelte virksomheder undtaget. Den seneste ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 i den henseende blev foretaget ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 806/2010 (9).
(7)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 (10) i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige antidumpingtold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 1292/2007, og den endelige udligningstold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(8)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 469/2011 (11) ændrede Rådet i maj 2011 forordning (EF) nr. 1292/2007 og justerede således antidumpingtolden på baggrund af udløbet den 9. marts 2011 (12) af den udligningstold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(9)
Ansøgeren i denne fornyede undersøgelse - Ester Industries Limited - er for øjeblikket pålagt en endelig antidumpingtold på 29,3 %.
2. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(10)
I juli 2010 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen, som var begrænset til dumpingaspektet, blev indgivet af Ester Industries Limited, som er en eksporterende producent fra Indien (»Ester« eller »ansøgeren«). Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningen på sit nuværende niveau for at modvirke den skadevoldende dumping.
3. Indledning af undersøgelsen
(11)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 29. oktober 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.
(12)
Det fremgår af indledningsmeddelelsen, at der i den delvise interimsundersøgelse også ville indgå en vurdering af behovet for, afhængigt af konklusionerne af undersøgelsen, at ændre den toldsats, der i øjeblikket finder anvendelse på importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter i det pågældende land, som ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007, dvs. den antidumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder« i Indien.
4. Undersøgelse
(13)
Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra den 1. oktober 2009 til den 30. september 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(14)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.
(15)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog en besvarelse inden for den fastsatte frist.
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på at undersøge, om der havde fundet dumping sted. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos ansøgeren.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(17)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er samme vare som i den forordning, hvorved de gældende foranstaltninger blev indført (forordning (EF) nr. 1292/2007 som ændret), dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien, og som i øjeblikket er henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.
2. Samme vare
(18)
Som i de foregående undersøgelser har også denne undersøgelse vist, at PET-folie fremstillet i Indien og eksporteret til Unionen og PET-folie fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Indien har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som PET-folie fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen i Unionen.
(19)
Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
a) Normal værdi
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om ansøgerens hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(21)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen.
(22)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for ansøgeren var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(23)
Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af det samlede hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(24)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for den af undersøgelsen omfattede eksporterende producents produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
b) Eksportpris
(25)
I den foregående interimsundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 366/2006, blev det fastslået, at pristilsagn påvirkede de tidligere eksportpriser og gjorde dem upålidelige til beregning af fremtidig eksportadfærd. I denne interimsundersøgelse blev det, eftersom Ester solgte den pågældende vare i betydelige mængder på verdensmarkedet, besluttet at fastlægge eksportprisen på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande.
(26)
Det skal erindres, at godtagelsen af pristilsagn blev trukket tilbage i marts 2006, dvs. mere end tre år før den nuværende NUP. Esters eksportpriser ved salg til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode blev derfor ikke påvirket af nogen pristilsagn. Det kan således konkluderes, at de kan betragtes som pålidelige til fastsættelse af fremtidig eksportadfærd.
(27)
Eftersom hele ansøgerens eksportsalg til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
c) Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, provisioner, finansielle omkostninger, pakningsomkostninger, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet.
(29)
Ansøgeren hævdede, at set i forhold til den foregående interimsundersøgelse kan han tilbyde sine kunder en bredere vifte af kemiske overfladebehandlinger, og dette aspekt bør tages i betragtning ved klassificering af den pågældende vare i forskellige varetyper. Virksomheden dokumenterede imidlertid ikke, at de forskellige typer kemiske overfladebehandlinger påvirkede prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet i Unionen alt afhængigt af typen af kemisk overfladebehandling. Den vareklassifikation, der er blevet anvendt i de tidligere undersøgelser, bør derfor opretholdes, og påstanden må afvises.
(30)
Ansøgeren krævede også en justering af eksportprisen baseret på de fordele, der er opnået ved eksport i henhold til DEPB-ordningen (Duty Entitlement Passbook Scheme - toldgodtgørelsesordning) på efter-eksportbasis. Det blev konstateret, at i henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved eksport af den pågældende vare, benyttes til at udligne told ved import af andre varer, eller de kan sælges frit til andre virksomheder. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den pågældende vare til eksport. Ester påviste ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen påvirkede prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Påstanden blev derfor afvist.
(31)
Ansøgeren krævede også en justering af eksportprisen baseret på de fordele, der er opnået i henhold til EPCG-ordningen (Export Promotion Capital Goods Scheme - eksportfremmeordning for kapitalgoder) og under eksportkreditordningen. I den forbindelse skal det bemærkes, at i lighed med de øvrige ovennævnte ordninger er der ikke noget krav om, at de varer, der importeres under EPCG-ordningen udelukkende skal benyttes i produktionen af den pågældende eksporterede vare. For det andet forelagde ansøgeren ikke bevis for en udtrykkelig forbindelse mellem prisfastsættelsen for de eksporterede varer og de fordele, der er opnået under EPCG-ordningen og eksportkreditordningen. Sluttelig påviste ansøgeren ikke, at fordelene under disse to ordninger påvirkede prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af fordelene under EPCG-ordningen og eksportkreditordningen. Kravet må derfor afvises.
d) Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Under hensyntagen til de i betragtning 44 og 45 omhandlede bemærkninger til fremlæggelsen er dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 8,3 %.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(34)
I så henseende viste undersøgelsen, at Ester faktisk har truffet en række foranstaltninger for at sænke omkostningerne og opnå effektivitetsforbedringer. Virksomheden har navnlig moderniseret og opbygget en ny produktionslinje. Som følge af en betydelig stigning i produktionen er de faste omkostninger desuden faldet betragteligt. Virksomheden begyndte også at købe sine råmaterialer mere effektivt (fra en leverandør tættere på) og opnåede således betydeligt lavere fragtomkostninger. Denne reduktion af omkostningerne har en direkte indvirkning på dumpingmargenen. Denne ændring i omstændighederne kan derfor betragtes som værende af varig karakter.
(35)
For så vidt angår eksportprisen, viste undersøgelsen en vis stabilitet i Esters prispolitik over en lang periode, dvs. mellem 2006 (det år, hvor tilsagnet blev ophævet) og 2010 (dvs. næsten indtil udløbet af NUP). På baggrund af ændringerne i metoden til fastsættelse af Esters eksportpris ved salg til Unionen, jf. betragtning 24 og 25, og ovennævnte prisstabilitet, er det sandsynligt, at den dumpingmargen, der er blevet beregnet for nylig, er af varig karakter.
(36)
Det ansås derfor, at de omstændigheder, der førte til indledningen af denne interimsundersøgelse, sandsynligvis ikke vil ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af interimsundersøgelsen. Derfor konkluderes det, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er berettiget.
E. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(37)
En eksporterende producent hævdede, at den gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven, bør genberegnes, hvis den nuværende interimsundersøgelse resulterer i en lavere dumpingmargen for Ester (som var en af virksomhederne i stikprøven) end tidligere fastslået. Det bør erindres, at den aktuelle delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, udtrykkeligt er begrænset til revision af dumpingmargenen for ansøgeren, en individuel eksportør, nemlig Ester. Derfor var undersøgelsen begrænset til ansøgerens særlige omstændigheder under hensyntagen til al relevant og behørigt dokumenteret bevismateriale (14). De konklusioner, der er draget på dette grundlag, er ikke relevante for de andre virksomheder i stikprøven eller nogen anden eksporterende producent i det pågældende land.
(38)
Det konkluderes, at fastsættelsen af en ny gennemsnitlig dumpingmargen for stikprøven i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, under sådanne omstændigheder hverken er retlig mulig eller økonomisk hensigtsmæssig af følgende årsager. Det bør rent faktisk erindres, at beregning af den gennemsnitlige dumpingmargen for en stikprøve, kun vil blive anvendt, når det i forbindelse med en bestemt undersøgelse konkluderes, at antallet af eksportører er så stort, at en individuel undersøgelse af alle de samarbejdsvillige eksportører ville indebære urimelige byrder for institutionerne og bringe afslutningen af undersøgelsen inden for den obligatoriske frist i grundforordningen i fare. Det antages således, at beregningen af en vejet gennemsnitlig margen på grundlag af dumpingmargenerne for eksportørerne i stikprøven er repræsentativ for dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksportører, der ikke indgår i stikprøven. Dette kan kun være tilfældet, hvis en sådan beregning foretages på grundlag af dumpingmargener, der vedrører samme periode. Ingen af ovennævnte betingelser er opfyldt i forbindelse med en delvis interimsundersøgelse, som er begrænset til en virksomhed, der oprindeligt indgik i stikprøven, som det er tilfældet i forbindelse med den aktuelle undersøgelse. Følgelig konkluderes det, at de faktiske omstændigheder i den nuværende delvise interimsundersøgelse er af en sådan karakter, at bestemmelserne i artikel 9, stk. 6, tydeligvis ikke finder anvendelse.
(39)
Det skal erindres, at erklæringen i indledningsmeddelelsen, hvoraf det fremgår, at »hvis det besluttes, at de gældende foranstaltninger bør ophæves eller ændres for ansøgeren, kan det blive nødvendigt at ændre den told, der i øjeblikket er gældende for importen af den pågældende vare fra andre virksomheder i Indien« indebærer, at resttolden som følge af revisionen kan blive forhøjet for at forhindre omgåelse (15). Eftersom ansøgerens told er blevet nedjusteret, er ovennævnte bestemmelse i indledningsmeddelelsen ikke relevant.
(40)
På baggrund af de i betragtning 37 til 39 omhandlede årsager må påstanden om, at den gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven bør genberegnes, afvises.
(41)
De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at foreslå en ændring af antidumpingtolden for ansøgeren, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.
(42)
Ansøgeren gentog de i betragtning 29 omhandlede påstande samt sine påstande vedrørende toldgodtgørelse på grundlag af eksportprisen som følge af de fordele vedrørende DEPB, EPCG og eksportkreditter, der er beskrevet i betragtning 30 og 31. Da der ikke er blevet forelagt nye oplysninger, som kan ændre Kommissionens konklusioner, måtte påstandene dog afvises.
(43)
Ansøgeren satte endvidere spørgsmålstegn ved metoden til beregning af cif-værdien af disse transaktioner, som er blevet beregnet på grundlag af prisen fob. Ved beregningen af cif-værdien pr. enhed satte Kommissionen virksomhedens samlede fragtomkostninger i forhold til alle eksporttransaktioner, herunder fob-transaktioner. Virksomheden hævdede, at de samlede fragtomkostninger udelukkende burde have været sat i forhold til cif-transaktionerne. Denne påstand er blevet godtaget.
(44)
Ansøgeren hævdede sluttelig, at ikke alt salg af vareprøver var blevet udelukket ved fastsættelsen af dumpingmargenen. Denne påstand er også blevet godtaget.
(45)
Efter den fornyede undersøgelse fastsættes den foreslåede ændrede dumpingmargen og den antidumpingtold, som skal gælde for den pågældende vare fremstillet af Ester Industries Limited, til 8,3 % -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oplysningerne om Ester Industries Limited i tabellen i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007 affattes således:
»Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indien
8,3
A026«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. januar 2012.
A TANÁCS 13/2012/EU VÉGRHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 6.)
az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések
(1)
A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel (2) 2001 augusztusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 0 % és 62,6 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi vállalattól származó behozatalokra pedig 53,3 %-os maradványvámot vetettek ki.
(2)
A Bizottság 2001 augusztusában a 2001/645/EK határozattal (3) elfogadta öt indiai gyártó kötelezettségvállalását. A kötelezettségvállalások elfogadását ezt követően 2006 márciusában visszavonta (4).
(3)
A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel (5) módosította az 1676/2001/EK rendelettel elrendelt intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám ekkor 0 % és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámok hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait, melyeket a 367/2006/EK rendelet (6) részletez.
(4)
Egy újabb exportáló gyártói kérelmet követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel (7) egy indiai exportőr tekintetében módosította az 1676/2001/EK rendeletet. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg a mintába fel nem vett, de együttműködő vállalatokra, és 3,5 %-os dömpingellenes vámot az érintett vállalatra vonatkozóan, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, melyről a 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során bizonyosodtak meg. Mivel a vállalatra nem vonatkozott egyéni kiegyenlítő vám, az összes többi vállalatra megállapított vámot alkalmazták rá.
(5)
2007 novemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1292/2007/EK rendelettel (8) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó PET-fólia behozatalára. Ugyanez a rendelet megszüntette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot, mely a dömpingnek az egyik indiai exportáló gyártó tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott.
(6)
Az 1292/2007/EK rendelet ezenkívül - néhány vállalat kivételével - fenntartotta az intézkedések Brazíliára és Izraelre való kiterjesztését is. E tekintetben az 1292/2007/EK rendeletet legutóbb a 806/2010/EU végrehajtási rendelet (9) módosította.
(7)
Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság saját kezdeményezésére indított részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel (10) módosította az e vállalatokra az 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat és a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámokat.
(8)
2011 májusában a Tanács a 469/2011/EU végrehajtási rendelettel (11) módosította az 1292/2007/EK rendeletet, és ebben kiigazította a dömpingellenes vámokat, figyelembe véve azt, hogy a 367/2006/EK rendelettel kiszabott kiegyenlítő vám 2011. március 9-én (12) lejárt.
(9)
Az új időközi felülvizsgálat kérelmezőjére, az Ester Industries Limited-re jelenleg 29,3 %-os végleges dömpingellenes vám vonatkozik.
2. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(10)
2010 júliusában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A dömping kivizsgálására korlátozott kérelmet egy indiai exportáló gyártó, az Ester Industries Limited (a továbbiakban: Ester, vagy kérelmező) nyújtotta be. Kérelmében azt állította, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a káros dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.
3. A felülvizsgálat megindítása
(11)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. október 29-én közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
(12)
A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés megemlítette, hogy a részleges időközi felülvizsgálat - megállapításaitól függően - annak értékelésére is kiterjed, hogy szükség van-e az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében az érintett terméknek az érintett országba történő behozatala tekintetében külön nem említett exportáló gyártókra - azaz az „összes többi” indiai vállalatra - vonatkozó vám mértékének módosítására.
4. Vizsgálat
(13)
A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(14)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot az időközi részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.
(15)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ.
(16)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(17)
Az e felülvizsgálatban érintett termék azonos a hatályban levő intézkedéseket elrendelő, a legutóbbi módosítás szerinti 1292/2007/EK rendeletben meghatározott termékkel, azaz az Indiából származó, jelenleg az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET-) fóliával.
2. Hasonló termék
(18)
Az előző vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is azt mutatta, hogy az Indiában gyártott és az Unióba exportált PET-fólia, az Indiában gyártott és az indiai piacon értékesített PET-fólia, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített PET-fólia azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználásuk is megegyezik.
(19)
Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
a) Rendes érték
(20)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először megvizsgálta, hogy a kérelmező által a hasonló termék független vevők számára lefolytatott belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítések összvolumenének legalább 5 százalékát.
(21)
A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, melyek az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.
(22)
Azt is megvizsgálták, hogy a kérelmező belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokra vonatkozóan a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.
(23)
Annak vizsgálata során, hogy a reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevők számára lefolytatott nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított, tényleges belföldi áron alapult.
(24)
A többi terméktípus esetében, melyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően, a hasonló terméknek a vizsgált exportáló gyártó által rendes kereskedelmi forgalomban lefolytatott gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva, a rendes értéket a Bizottság úgy számította ki, hogy az exportált típusok - szükség esetén kiigazított - előállítási költségeihez hozzáadta az értékesítési, általános és adminisztratív költségek egy ésszerű százalékát és egy ésszerű haszonkulcsot.
b) Kiviteli ár
(25)
A 366/2006/EK rendelet elfogadását eredményező megelőző időközi felülvizsgálat során megállapították, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások a régebbi exportárakat befolyásolták, és egyben az exportőrök jövőbeli viselkedésének meghatározására alkalmatlanná tették. Mivel az Ester az érintett terméket jelentős mennyiségben értékesítette a világpiacon, az akkori időközi felülvizsgálat során a Bizottság úgy döntött, hogy az exportárat azon árak alapján kell kiszámítani, melyeket az érintett termékért a harmadik országokban ténylegesen fizettek vagy fizetniük kellett.
(26)
Emlékeztetni kell arra, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalások elfogadását 2006 márciusában - vagyis a jelenlegi felülvizsgálati időszak előtt több mint három évvel - visszavonták. Ennélfogva az Ester Unióba irányuló exportjának árait a jelenlegi felülvizsgálati időszak alatt semmiféle árra vonatkozó kötelezettségvállalás nem befolyásolta. Ezért az exportőrök jövőbeli viselkedésének meghatározásához ezek az árak megbízhatónak nyilváníthatók.
(27)
Mivel a kérelmező valamennyi uniós exportértékesítése közvetlenül független vevők részére történt, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
c) Összehasonlítás
(28)
A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ebből a célból - adott és indokolt esetben - megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a kérelmező által kifizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségekben, jutalékokban, pénzügyi költségekben és csomagolási költségekben mutatkozó különbségeket.
(29)
A kérelmező azt is közölte, hogy a megelőző időközi felülvizsgálathoz képest ma jóval többféle kémiai bevonatot kínál a vevőinek, és hogy az érintett termék különböző terméktípusokba történő besorolásánál ezt figyelembe kellene venni. A vállalat azonban nem bizonyította, hogy a különféle kémiai bevonatok érintik az árak összehasonlíthatóságát, sem pedig - és különösen - azt, hogy a vevők a kémiai bevonatok típusától függően rendszeresen eltérő árakat fizetnek a belső piacon és az Unió exportpiacán. Ezért a megelőző vizsgálatok során alkalmazott termékosztályozást fenn kell tartani, és az érvelést el kell utasítani.
(30)
A kérelmező az exportár kiigazítását is kérte a vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) által az exportot követően biztosított, export utáni kedvezmények alapján. Ebben a vonatkozásban megállapítható volt, hogy a szabályozás alapján az érintett termék exportálásakor kapott hitelt bármely áru behozatala alkalmával keletkező vámtartozás kiegyenlítésére fel lehet használni, vagy szabadon el lehet más vállalatnak adni. Emellett nincs olyan kikötés, hogy az importált árukat csak az érintett exportra kerülő áru előállításához lehet felhasználni. Az Ester nem bizonyította be, hogy a DEPB alapján az exportot követően nyújtott kedvezmény befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát és különösen nem, hogy a vásárlók a hazai piacon a DEBP-szabályozásból származó előnyök miatt fizettek rendszeresen eltérő árakat. A kérelmet ezért a Bizottság elutasította.
(31)
A kérelmező emellett kérte az exportár kiigazítását a beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG) és az exporthitel-rendszer alapján is. E tekintetben megjegyzendő, hogy a fent említett szabályzatokhoz hasonlóan itt sincs arra vonatkozó kényszer, hogy az EPCG szerint importált árukat kizárólag az érintett exportálandó áru előállításához kell felhasználni. Másodszor: a kérelmező nem nyújtott be semmiféle bizonyítékot arra, hogy az exportált áruk árszabása és az EPCG, valamint az exporthitel-rendszer szerint kapott kedvezmények között egyértelmű kapcsolat állna fenn. Végezetül pedig az Ester nem bizonyította be, hogy e két rendszer alapján biztosított kedvezmények befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát és különösen, hogy a vásárlók a hazai piacon az EPCG és az exporthitel-rendszer miatt fizettek rendszeresen eltérő árakat. Ezért a kérelmet el kell utasítani.
d) Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság árutípusonként összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott kiviteli ár súlyozott átlagával. A (44) és (45) preambulumbekezdésben ismertetett információk közzétételét követő észrevételek nyomán a vámfizetés előtti, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 8,3 %.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(33)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(34)
A vizsgálat bebizonyította, hogy az Ester valóban hozott egy sor intézkedést a költségcsökkentés és a hatékonyság növelése érdekében. A vállalat például modernizálódott, és új feldolgozósort épített. A jelentősen megnövekedett termelés eredményeképpen lényegesen csökkentek az általános költségek. A cég nyersanyag-beszerzését is hatékonyabban végezte (közelebbi helyszínről), és ezzel a szállítási költségeket is nagymértékben csökkenteni tudta. E költségcsökkenés közvetlenül befolyásolta a dömpingkülönbözetet. A körülmények megváltozása ezért tartós jellegűnek tekinthető.
(35)
Az exportár tekintetében a vizsgálat az Ester árpolitikájának hosszabb ideje tartó, bizonyos mértékű stabilitását mutatta ki 2006 (a kötelezettségváltozások hatályon kívül helyezése) és 2010 (kevéssel a vizsgálati időszak vége előtt) között. Mivel az Ester exportárainak meghatározásához használt módszer - amint ezt a (24) és (25) preambulumbekezdés leírja - megváltozott, és a fentebb leírtaknak megfelelően az árak is stabilak lettek, az újonan kiszámított dömpingkülönbözet várhatóan tartós lesz.
(36)
A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.
E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(37)
Az egyik exportáló gyártó felvetette, hogy az egész minta átlagos dömpingkülönbözetét is újra kellene számítani, amennyiben a jelenlegi időközi vizsgálat az Ester számára (amely vállalat a mintába tartozott) alacsonyabb különbözetet eredményez, mint a megelőző volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a jelenlegi részleges időszaki felülvizsgálat kifejezetten a kérelmező, azaz az Ester egyedi exportőr dömpingkülönbözetének felülvizsgálatára korlátozódik. Ezért a vizsgálat a kérelmező egyedi körülményeire szorítkozott, minden idevágó és kellően dokumentált bizonyítékot figyelembe véve (14). Az ezen az alapon levont következtetések a mintában foglalt egyéb vállalatokra nem alkalmazhatók, mint ahogyan az érintett ország bármely más exportáló gyártójára sem.
(38)
Egy új átlagos dömpingkülönbözet megállapítása az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése szerint a mintában részt vett vállalatok számára e körülmények között sem jogilag nem lehetséges, sem gazdaságilag nem helyes, a következők miatt: emlékeztetni kell arra, hogy a mintában részt vevő vállalatok számára átlagos dömpingkülönbözet kiszámításához csakis akkor lehet folyamodni, ha egy adott vizsgálat keretében megállapítást nyer, hogy az exportőrök száma olyan nagy, hogy minden egyes együttműködő exportőr egyéni vizsgálata aránytalan terhet róna az intézményekre, és veszélybe sodorná a vizsgálatnak az alaprendeletben lefektetett kötelező határidőn belüli befejezését. Ez esetben a mintába beválasztott exportőrök dömpingkülönbözete alapján kiszámított súlyozott átlagkülönbözet az együttműködő, de a mintába be nem választott exportőrök dömpingkülönbözetére nézve is reprezentatív. Ez csak akkor lehet így, ha a számítást egyazon időszakra vonatkozó dömpingkülönbözetek alapján végzik el. A fentiek közül egyik feltétel sem áll fenn egy olyan részleges időközi felülvizsgálat során, amely a mintában részt vevő egyetlen cégre szorítkozik, mint a jelen vizsgálat is. Ennél fogva levonható a következtetés, hogy a jelenlegi részleges időközi felülvizsgálat tényleges körülményei olyanok, hogy a 9. cikk (6) bekezdése egyértelműen nem alkalmazható.
(39)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés megállapítása, amely szerint „amennyiben a vizsgálat azzal az eredménnyel zárul, hogy a kérelmező tekintetében az intézkedéseket meg kell szüntetni vagy módosítani kell, szükségessé válhat a más indiai vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítása”, azt jelenti, hogy a vizsgálat eredményeként a vámok kijátszásának elkerülése érdekében a maradványvám emelkedhet (15). Mivel a kérelmezőre vonatkozó vámot lefelé módosítják, az eljárás megindításáról szóló értesítés említett rendelkezése nem releváns.
(40)
A (37)-(39) preambulumbekezdésben leírt okok fényében a kérelmet, amely szerint a minta átlagos dömpingkülönbözetét újra kellene számítani, el kell vetni.
(41)
A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján a kérelmezőre vonatkozó vám módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.
(42)
A kérelmező megismételte a (29) preambulumbekezdésben említett, termékosztályozással kapcsolatos kérelmét, valamint az exportár vám-visszatérítési kiigazítására irányuló kérelmét a (30) és a (31) preambulumbekezdésben leírt DEPB-, EPCG- és exporthitel-előnyök alapján. Mivel azonban semmilyen új elemet nem szolgáltatott, amely megváltoztathatta volna a Bizottság következtetéseit, e kéréseket el kellett utasítani.
(43)
A kérelmező emellett tiltakozott a FOB-paritáson lezajlott tranzakciók CIF-értéken való kiszámítási módszere ellen. A CIF-egységérték felállításakor a Bizottság a cég által kifizetett összes szállítási költséget az összes, a FOB-tranzakciókat is magukban foglaló exporttranzakcióhoz kötötte. A vállalat hangoztatta, hogy az összes szállítási költséget kizárólag a CIF-tranzakciókhoz kellett volna kötni. Ezt az érvelést elfogadták.
(44)
A kérelmező végezetül azt állította, hogy a dömpingkülönbözet meghatározásából nem zárták ki a minta összes értékesítését. Ezt az érvelést is elfogadták.
(45)
Az Ester Industries Limited által gyártott érintett termékre alkalmazandó javasolt felülvizsgált dömpingkülönbözet és dömpingellenes vám a felülvizsgálatot követően 8,3 %,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban az Ester Industries Limitedre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, India
8,3
A026”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 6-án.