KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 478/2010
af 1. juni 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 8. september 2009 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina), Republikken Korea (Korea) og Taiwan (de pågældende lande).
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (klageren) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt de klagende EU-producenter, andre EU-producenter, de eksporterende producenter, importører, brugere, andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt Kinas, Koreas og Taiwans repræsentanter om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, Korea og Taiwan, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og Korea og importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina og Korea, og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. juli 2008 til 30. juni 2009.
(6)
Som anført i betragtning 22 til 27, indsendte 11 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Med hensyn til Korea fremlagde fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(7)
Kommissionen udtog ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter en stikprøve på tre eksporterende producenter i Kina eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med den største eksportmængde til Unionen. Alle berørte eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder blev hørt og gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
(8)
For Koreas vedkommende fremlagde kun fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger for at kunne deltage i stikprøveudtagelsen. Da antallet af eksporterende producenter, som var villige til at samarbejde, var lavt, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøver.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og til de eksporterende producenter, der ønskede at modtage sådanne spørgeskemaer med henblik på at søge om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(11)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om en individuel margen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det var imidlertid opfattelsen, at en individuel undersøgelse af de pågældende eksporterende producenter ville have ført til yderligere kontrolbesøg på stedet og til en særlig analyse, og det ville således have været urimelig byrdefuldt og ville have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen. Derfor var den foreløbige konklusion, at de eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
(12)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig fire EU-producenter, 10 importører og 68 brugere.
(13)
De klagende EU-producenter, yderligere en EU-producent, der støttede undersøgelsen, to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og 33 brugere indsendte besvarelser.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen:
-
Brilén SA, Barbastro, Spanien
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed, Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrig, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Tyskland, Performance Fibers, Bobingen, Tyskland, Performance Fibers, Guben, Tyskland
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Tyskland
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Importører i Unionen:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Tyskland.
Brugere i Unionen:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumænien
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankrig
-
Mitas AS, Prague, Tjekkiet.
Eksporterende producenter i Kina:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co, Ltd., Shaoxing
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Eksporterende producenter i Korea:
-
Hyosung Corporation, Seoul
-
Kolon Industries Inc, Seoul
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan
-
Samyang Corporation, Seoul.
Eksporterende producenter i Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co. Ltd, Taipei
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxembourg.
Producenter i referencelandet:
-
Performance Fibers, Inc. og Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Undersøgelsesperiode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Taiwan (den pågældende vare), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(17)
Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges til en række forskellige formål, som f.eks. forstærkning af dæk, brede tekstiler, transportbånd, sikkerhedsbælter, net og geokunststoffer.
(18)
I løbet af undersøgelsen hævdede visse parter, at det garn, der blev anvendt i produktionen af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (HMLS) (højt elasticitetsmodul, begrænset krympning) bør udelukkes fra undersøgelsens omfang. De hævdede, at HMLS har forskellige egenskaber og anvendelsesformål i sammenligning med andre former for garn med høj styrke.
(19)
Af undersøgelsen fremgik det imidlertid, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens) har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
2.2. Samme vare
(20)
Den vare, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, Korea og Taiwan, og den vare, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan såvel som i Kina af den kinesiske eksporterende producent, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og også den vare, der blev fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter, blev anset for at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber såvel som de samme brugere. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøveudtagning af importører
(21)
I betragtning af det store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.
3.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(22)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(23)
For at Kommissionen kunne afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver og i så fald gøre dette, blev de eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg, deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter.
(24)
De kinesiske myndigheder og producentsammenslutninger, dvs. det kinesiske handelskammer for import og eksport af tekstiler, blev også hørt i forbindelse med udtagningen af en repræsentativ stikprøve.
3.2.1. Forhåndsudvælgelse af samarbejdsvillige eksporterende producenter
(25)
I alt 11 eksporterende producenter, herunder grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. De rapporterede alle om eksport af den pågældende vare til Unionen i UP og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven. Derfor blev disse 11 eksporterende producenter anset for at være samarbejdsvillige i forbindelse med den nuværende undersøgelse (samarbejdsvillige eksporterende producenter).
(26)
Eksporterende producenter, der ikke gav sig til kende inden for ovennævnte frist eller ikke afgav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som virksomhederne har indberettet for UP, jf. betragtning 25, viser, at de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, jf. betragtning 73 nedenfor.
3.2.2. Udvælgelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af garn med høj styrke til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der tegnede sig for mere end 65 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder hørt, og de gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
3.3. Individuel undersøgelse
(28)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(29)
Som nævnt i betragtning 27 blev stikprøven begrænset til et antal virksomheder, som med rimelighed kunne undersøges inden for den afsatte tid. De virksomheder, der blev undersøgt i forbindelse med dumpingundersøgelsen af de pågældende lande, er opført i betragtning 14. På baggrund af de kontrolbesøg, der skulle gennemføres hos en lang række virksomheder, hvilket for Kinas vedkommende indebar kontrol af anmodninger om markedsøkonomisk behandling og spørgeskemabesvarelser om antidumping, blev det vurderet, at individuelle undersøgelser ville være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(30)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at de to anmodninger om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
4. DUMPING
4.1. Generel metode
(31)
Den generelle metode, der herefter blev fastsat, har været anvendt på alle eksporterende producenter i Korea, Taiwan, den eksporterende producent i Kina, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og under hensyntagen til konceptet vedrørende et referenceland, også for de to øvrige eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, og som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande i denne undersøgelse beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.
4.1.1. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen.
(33)
Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(34)
For hver varetype, der solgtes af de pågældende eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være direkte sammenlignelig med den type, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(35)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver virksomheds salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for hver varetype.
(36)
I de tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende vare.
(37)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(38)
I de tilfælde, hvor alle varer inden for denne varetype blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(39)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, anvendte Kommissionen den beregnede normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(40)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger (SG&A) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og SG&A blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.1.2. Eksportpris
(41)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(42)
Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ud fra den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til uafhængige købere. I disse tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder skatter og afgifter såvel som en rimelig margin til SG&A plus fortjeneste. Den forretningsmæssigt forbundne importørs egne omkostninger til SG&A blev anvendt, og der blev fastsat en rimelig fortjeneste ud fra den fortjeneste, som var blevet fastslået for den uafhængige importør af den pågældende vare i undersøgelsen.
4.1.3. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede.
4.1.4. Dumpingmargen
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for hver samarbejdsvillig eksporterende producent fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
4.2. Kina
4.2.1. Vurdering af markedsøkonomisk behandling
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(47)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger skal finde sted til markedskursen.
(48)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte ansøgningsformularen om markedsøkonomisk behandling inden for de fastsatte frister. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder.
(49)
Ved gennemgangen blev det fastslået, at to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(50)
Navnlig én eksporterende producent, der indgik i stikprøven, opfyldte ikke kravene i kriterium 1 til 3. For det første kunne den ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter, f.eks. forpligtelsen til at sælge en vis mængde af den pågældende vare på hjemmemarkedet. For det andet godtgjorde den ikke, at dens regnskaber blev revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Af undersøgelsen fremgik det, at der var en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskaber samt overtrædelser af IAS-principperne. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af brugsrettigheder til jord.
(51)
Den anden eksporterende producent, der indgik i stikprøven, kunne ikke godtgøre, at den opfyldte kravene i kriterium 1 og 3. Den kunne ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter svarende til de restriktioner, der er nævnt i betragtning 50, og eftersom en del af dens kapital ikke var blevet indbetalt, til trods for statens bekræftelse heraf. Der blev endvidere konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige vurderinger af brugsrettigheder til jord.
(52)
En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, godtgjorde, at den opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.
4.2.2. Individuel behandling
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for individuel behandling.
(54)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(56)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, og som ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »referenceland«).
(58)
I indledningsmeddelelsen blev det foreslået at benytte USA som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(59)
En lang række parter gjorde indsigelse mod dette forslag og foreslog, at Taiwan eller Korea blev anvendt, da de hævdede, at disse lande var bedre egnede. Der blev givet følgende relevante begrundelser:
a)
Produktionsprocessen og -omkostningerne i USA varierer betydeligt fra Kina, da de maskiner, der anvendes i USA er gamle og forældede, hvorimod det udstyr, der anvendes hos de fleste kinesiske producenter er moderne og bygger på den nyeste teknologi. De fleste kinesiske, taiwanske og koreanske eksporterende producenter anvender en ny produktionsteknologi med én etape, hvilket gør dem mere effektive end deres amerikanske modparter.
b)
Det faktum, at taiwanske og koreanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland.
c)
Klageren har forretningsmæssigt forbundne virksomheder i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
d)
Konkurrencebetingelserne i USA er forskellige fra betingelserne i Kina. Det amerikanske marked er praktisk talt monopoliseret af én producent, hvorimod Taiwan og Korea har et større antal hjemlige producenter, end det er tilfældet i Kina.
(60)
Kommissionen undersøgte ovennævnte bemærkninger og mente, at de generelt var relevante for så vidt angår valget af referenceland. Det blev desuden undersøgt, om Taiwan eller Korea ville være egnet som et muligt tredjeland med markedsøkonomi med hensyn til at fastsætte den normale værdi for Kina.
(61)
Det fremgik især af undersøgelsen, at Taiwan havde en højere grad af kompatibilitet med Kina for så vidt angår slutprodukterne. Det blev bemærket, at de eksporterende producenter i Taiwan også findes i Kina med forretningsmæssigt forbundne producenter, og at de stort set opererer på samme vilkår i begge lande.
(62)
På dette grundlag blev det anset for mere hensigtsmæssigt at anvende Taiwan som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(63)
Efter at have valgt Taiwan som referenceland blev den normale værdi beregnet ud fra de oplysninger, der var kontrolleret hos de taiwanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales for salg på hjemmemarkedet i Taiwan for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være produceret i repræsentative mængder og solgt i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper.
4.2.4. Normal værdi
4.2.4.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(64)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget hos den eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Kina i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(65)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes, jf. betragtning 40.
4.2.4.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(66)
Som omtalt i betragtning 57 til 63 skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes ud fra prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, i dette tilfælde Taiwan.
(67)
For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev solgt i normal handel i Taiwan eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de taiwanske producenter på deres hjemmemarked, måtte der beregnes normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.2.5. Eksportpris
(68)
Alt salg af den pågældende vare, som de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.2.6. Sammenligning
(69)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag, rabatter og indirekte beskatning, når dette var relevant og berettiget.
4.2.7. Dumpingmargener
4.2.7.1. For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven
(70)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(71)
På det grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(72)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat ud fra de margener, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, idet der ses bort fra den eksporterende producent med en margen på 0. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 8,9 %.
(73)
For alle andre kinesiske eksportørers vedkommende fastslog Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters stikprøvebesvarelser, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina i henhold til Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 100. På dette grundlag blev samarbejdsniveauet anset for at være højt, og det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.
(74)
Ud fra dette blev den landsdækkende dumping midlertidigt fastsat til 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normal værdi
(75)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af alle fire undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(76)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle fire undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det i betragtning 40 omhandlede grundlag.
4.3.2. Eksportpris
(77)
Dele af det eksportsalg, som er foretaget af én eksporterende producent, fandt sted direkte til en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med den i betragtning 42 omhandlede metode.
(78)
Den nævnte eksporterende producents resterende eksport af den pågældende vare og alle de tre andre eksporterende producenters eksportsalg skete direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportsalgsprisen for dette salg blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.3.3. Sammenligning
(79)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, og emballering, kreditter og provision, når dette var relevant og berettiget.
(80)
Alle fire undersøgte virksomheder stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(81)
Kravet blev fundet uberettiget, da ingen af de fire virksomheder kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Unionen.
4.3.4. Dumpingmargener
(82)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(83)
På det grundlag blev de dumpingmargener, der var udtrykt som en procentdel af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, der gjorde sig gældende for alle de pågældende eksporterende producenter i Korea, anset for at være under bagatelgrænsen på 2 %, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.
(84)
Det bør bemærkes, at de fire koreanske eksporterende producenter tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Korea, når man sammenligner med importoplysninger fra Eurostat. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at vedtage antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Korea.
(85)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Korea.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normal værdi
(86)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af de to undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(87)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.4.2. Eksportpris
(88)
Alt salg af den pågældende vare, som de to samarbejdsvillige eksporterende producenter foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4.3. Sammenligning
(89)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag og rabatter, når dette var relevant og berettiget.
4.4.4. Dumpingmargener
(90)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(91)
På dette grundlag var dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
ubetydelig.
(92)
Med hensyn til import med oprindelse i Taiwan bør det bemærkes, at ifølge Eurostats importoplysninger tegner de to samarbejdsvillige eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i dette land. Der blev fastsat en landsdækkende dumpingmargen for Taiwan. Det blev endvidere konstateret, at denne landsdækkende dumpingmargen lå under den bagatelgrænse, der anvendtes, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Taiwan.
(93)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Taiwan.
5. EU-ERHVERVSGRENEN
5.1. EU-produktion
(94)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(95)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 121 000 mio. ton i UP. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (tavse producenter). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug. De tavse producenter tegnede sig for ca. 22 % af den samlede EU-produktion i UP. Ingen af de kendte EU-producenter var neutrale eller modsatte sig indledningen af undersøgelsen.
(96)
Produktionsmængden for de EU-producenter, som støttede klagen, var på 94 000 ton i UP og udgjorde således ca. 78 % af den samlede anslåede EU-produktion.
5.2. Definition af EU-erhvervsgren
(97)
Som nævnt i betragtning 96 viste undersøgelsen, at de EU-producenter, som støttede klagen og indvilgede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for ca. 78 % af den samlede EU-produktion i UP. Disse producenter anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget
(98)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg.
(99)
Som nævnt i betragtning 95 blev der anvendt oplysninger for disse producenter, som var anført i klagen, da der manglede oplysninger om de tavse producenters produktion og salg af garn med høj styrke.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
EU-forbruget faldt sammenlagt 7 % i den betragtede periode. Det blev konstateret, at forbruget først steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 22 % mellem 2007 og UP. Faldet i forbruget i 2008 skyldtes en lavere efterspørgsel, især i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
6.2. Importen til Unionen fra de pågældende lande
6.2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(101)
Kommissionen overvejede, om importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(102)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP.
(103)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at virkningen af importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina.
6.2.2. Dumpingimport fra Kina
(104)
Det skal bemærkes, at én eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven, ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed skal derfor ikke medregnes i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet.
(105)
For at undgå offentliggørelse af eventuelle følsomme virksomhedsoplysninger om denne producent blev det imidlertid af fortrolighedshensyn anset for hensigtsmæssigt ikke at udelukke oplysningerne fra denne eksportør, som ikke dumpede sine varer på EU-markedet, fra de offentligt tilgængelige oplysninger, der forelægges nedenfor, bl.a. Eurostats data.
(106)
Den første tabel nedenfor viser således al import af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, hvorimod den anden tabel viser indekserede data vedrørende dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode.
Tabel 2a
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Markedsandel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Priser (EUR/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Kilde: Eurostat.
(107)
Mængden af den samlede import fra Kina steg dramatisk (tredobling) i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige importpris i samme periode faldt med 17 %. Som følge heraf voksede importens markedsandel markant fra 7,3 % i 2005 til 23,6 % i UP. Det fremgik af undersøgelsen, at selv i perioden mellem 2007 og UP, hvor forbruget faldt med 22 %, steg importmængden fra Kina med 15 %, hvilket førte til en stigning på 7,7 procentpoint i markedsandelen heraf.
6.2.2.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
Tabel 2b
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
Indeks
100
240
582
728
714
Markedsandel
Indeks
100
227
485
667
768
Priser (EUR/ton)
Indeks
100
67
61
63
61
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(108)
Mængden af dumpingimport fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, hvilket førte til mere end en syvdobling af dens markedsandel. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at til trods for faldet i forbruget mellem 2007 og UP vandt dumpingimporten en betydelig markedsandel i UP.
(109)
De gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Kina viste et fald på 39 % i den betragtede periode, hvilket underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP som forklaret i betragtning 112.
6.2.2.2. Prisunderbud
(110)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen.
(111)
Samarbejdet fra de kinesiske eksportørers side var udtalt og omfattede 69 % af den samlede eksportmængde fra Kina i Unionen i UP. Da en af de kinesiske eksporterende producenter ikke havde solgt varer til dumpingpriser på EU-markedet, blev denne virksomheds import ikke taget i betragtning i forbindelse med vurderingen af prisunderbud.
(112)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i Unionen i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 24 % under EU-erhvervsgrenens priser.
6.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.3.1. Indledende bemærkninger
(113)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til undersøgelsesperiodens afslutning.
6.3.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Kapacitet (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Kapacitetsudnyttelse
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(114)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 36 % i løbet af den betragtede periode. Det bør bemærkes, at selv om EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, forblev EU-erhvervsgrenens produktion stabil i den periode, hvorimod den faldt markant mellem 2007 og UP i tråd med faldet i EU-forbruget.
(115)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 144 000 ton i UP. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 91 % i 2005 til 65 % i UP. Det største fald skete i perioden fra 2007 til undersøgelsesperioden.
6.3.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Markedsandel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(117)
Mens EU-forbruget steg med 20 % i 2005 og 2007, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare til uafhængige kunder på EU-markedet med kun 4 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i den periode. Dertil kommer, at i resten af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde sågar mere, nemlig 31 %, hvorimod EU-forbruget faldt med 22 %. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde konstant og markant, og tabet af markedsandele var så højt som 11,9 procentpoint i den betragtede periode.
6.3.4. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser
(118)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 9 % i den betragtede periode. Det største fald indtraf mellem 2007 og UP og var sammenfaldende med dumpingimporten fra Kina til lave priser. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser især i UP til trods for stigningen i råmaterialepriserne.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(119)
Undersøgelsen viste rent faktisk, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 6 % mellem 2005 og undersøgelsesperioden. Det skyldtes hovedsageligt en stigning i prisen på PET-spåner, som er det væsentligste råmateriale, der anvendes i produktionen af garn med høj styrke. Den gennemsnitlige pris på PET-spåner steg med 12 % mellem 2005 og 2008, hvorefter den faldt til et niveau, der svarede til niveauet for 2005. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens omkostninger i UP.
6.3.5. Lagre
(120)
Lagrene udgjorde ca. 15 % af produktionsmængden i UP. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 9 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og UP. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.6. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivitet (enhed pr. FTÆ)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(121)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret væsentligt, dvs. med 23 % i den betragtede periode. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
6.3.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Likviditet (000 EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringer (000 EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Investeringsafkast
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(122)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP. Til trods for den omstændighed, at EU-forbruget udviste en stigende tendens mellem 2005 og 2007 kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af denne gunstige udvikling som følge af dumpingimporten fra Kina til lave priser.
(123)
Tendensen, som fremgår af likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(124)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 89 % i den betragtede periode.
6.3.8. Vækst
(125)
EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, men det lykkedes kun EU-erhvervsgrenen at øge sin salgsmængde til EU-markedet med 4 %, hvilket betød, at den ikke kunne drage fordel af stigningen i EU-forbruget. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 29 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 7 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 12 procentpoint i samme periode.
6.3.9. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(126)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.4. Konklusion om skade
(127)
Det fremgår af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer som f.eks. produktion (- 36 %), kapacitetsudnyttelse (- 28 %), salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet (- 29 %), markedsandel (- 12 procentpoint) og produktivitet (- 16 %) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet (- 241 %) og rentabilitet (- 16,3 procentpoint), påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital også blev undermineret, navnlig i UP.
(128)
Det blev konstateret, at de største tab skete i perioden mellem 2008 og UP, da dumpingimporten fra Kina til trods for et kraftigt fald i EU-forbruget, forblev betydelig på EU-markedet og underbød EU-erhvervsgrenens priser med mere end 24 % i UP.
(129)
Det fremgik også af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger nåede sit højeste niveau i 2008 hovedsagelig som følge af en kraftig stigning i priserne på det vigtigste råmateriale. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i UP at opretholde og kontrollere sine produktionsomkostninger gennem rationaliseringsbestræbelser og som følge af faldet i priserne på PET-spåner, der hovedsageligt indtraf i anden halvdel af UP. Men i lyset af det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte i UP, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge sine salgspriser til et niveau, som ville have dækket omkostningerne. Dette førte til en betydelig forværring af den finansielle situation i UP.
(130)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Indledning
(131)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kunne betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
7.2. Virkningerne af dumpingimporten
(132)
Det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, og at dens markedsandel på EU-markedet mellem 2005 og UP mere end syvdobledes. Det blev også konstateret, at i perioden mellem 2008 og UP, da EU-forbruget faldt med ca. 15 %, forblev mængden af dumpingimport fra Kina høj, og markedsandelen steg sågar med 15 %.
(133)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i dens salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod den kinesiske dumpingimport steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(134)
For så vidt angår priserne på dumpingimport faldt de med 39 % i den betragtede periode og underbød i alvorlig grad EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råmaterialepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 122, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(135)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk.
(136)
Det konstante pres, som blev udøvet af dumpingimport fra Kina til lave priser på EU-markedet, blev derfor ikke anset for at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser til de øgede råmaterialeomkostninger, navnlig i 2008, hvor prisen på PET-spåner nåede sit højdepunkt. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(137)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i dumpingimport fra Kina til lave priser havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
7.3. Andre faktorers indvirkning
7.3.1. Efterspørgslens udvikling på EU-markedet
(138)
Som nævnt i betragtning 100 steg EU-forbruget af garn med høj styrke først mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt i 2008 og i UP. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen en betydelig markedsandel. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne negative udvikling i EU-forbruget mellem 2008 og UP kan have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, er det værd at bemærke, at det lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel samtidigt. Følgelig er det opfattelsen, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ikke kan forklares ved den faldende efterspørgsel, men hovedsageligt skyldes den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina og det prisunderbud, som de kinesiske eksportører praktiserede.
7.3.2. Råmaterialepriser
(139)
Priserne på råmaterialerne, hovedsageligt PET-spåner, er steget betydeligt mellem 2005 og 2008, hvorefter de faldt i anden halvdel af UP og nåede et niveau ved udgangen af UP, der svarede til niveauet i 2005.
(140)
Undersøgelsen bekræftede, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med produktionen af garn med høj styrke fulgte den samme tendens som udviklingen i råmaterialepriserne, og generelt steg med 6 % i den betragtede periode. På et marked med effektive handelsvilkår, dvs. uden skadevoldende dumping, kan det dog forventes, at priserne justeres regelmæssigt for at afspejle situationen med hensyn til de forskellige elementer i produktionsomkostningerne. Det skete ikke i dette tilfælde. Faktisk var EU-erhvervsgrenen tvunget til at holde sine salgspriser lave for at kunne konkurrere med dumpingimport fra Kina til lave priser, hvilket medførte et markant fald i dens rentabilitet. Følgelig er den foreløbige konklusion, at de kinesiske eksportørers prisunderbud har presset priserne på EU-markedet og forhindret EU-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser for at dække sine omkostninger.
7.3.3. EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked
(141)
Det fremgik af undersøgelsen, at kun én EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var vertikalt integreret, og at produktionen til det bundne marked blev anvendt til en yderligere forarbejdning til varer med værditilvækst i det efterfølgende produktionsforløb. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret produktionsproblemer, der hænger sammen med disse varer i det efterfølgende produktionsforløb. Produktionen til det bundne marked forblev faktisk stabil i den betragtede periode og tegnede sig for ca. 7 % af produktionsmængden.
(142)
På dette grundlag var det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked ikke bidrog til forværringen af dens finansielle situation, navnlig ikke i UP.
7.3.4. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(143)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade. Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev beskedent (ca. 3 %) i den betragtede periode. Faldet i eksportsalget - fra ca. 18 000 ton i 2005 til ca. 7 000 ton i UP - kan forklares med faldet i produktionen i samme periode. Eksportprisen var dog højere end den pris, som EU-erhvervsgrenen krævede af sine kunder på EU-markedet. Det blev således konkluderet, at faldet i eksportmængden ikke kan forklare omfanget af den skade, som EU-erhvervsgrenen led, herunder især det betydelige fald i rentabiliteten i UP.
7.3.5. Import fra andre tredjelande
(144)
Udviklingen i importen fra andre tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, mellem 2005 og UP fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Markedsandel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Pris (EUR pr. ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Kilde: Eurostat.
(145)
De vigtigste andre tredjelande, der eksporterer garn med høj styrke til Unionen, er Schweiz, Belarus, Japan og Thailand. Som det fremgår af ovenstående tabel, var den samlede importmængde fra disse lande temmelig lav i forhold til EU-forbruget, og den faldt med 45 % i den betragtede periode. De gennemsnitlige importpriser forblev stabile og relativt høje i UP.
(146)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
7.3.6. Importen fra Korea og Taiwan
(147)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP. Denne import kan ses i tabel 10 og 11 nedenfor:
Tabel 10
Den samlede import fra Korea
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Markedsandel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Priser (EUR/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Kilde: Eurostat.
(148)
Som det kan ses af ovenstående tabel, fulgte importmængderne fra Korea stort set en tendens, der lignede tendensen for forbruget i den betragtede periode. Importmængderne steg fra 17 542 ton i 2005 til 24 580 ton i undersøgelsesperioden. Dette førte til en stigning i markedsandele fra 7,9 % i 2005 til 11,9 % i undersøgelsesperioden. Det er imidlertid værd at bemærke, at importmængden faldt væsentligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(149)
Det er også værd at bemærke, at selv om den gennemsnitlige importpris fra Korea faldt med 15 % i den betragtede periode, forblev den højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina i samme periode.
Tabel 11
Den samlede import fra Taiwan
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Markedsandel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Priser (EUR/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Kilde: Eurostat.
(150)
Med hensyn til importen fra Taiwan steg den fra 7 343 ton i 2005 til 8 163 ton i UP, dvs. med 11 %. Samtidig steg denne imports markedsandel let fra 3,3 % i 2005 til 4 % i undersøgelsesperioden. Ligesom den koreanske import faldt den taiwanske importmængde betydeligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(151)
De gennemsnitlige importpriser fra Taiwan faldt med 14 % i den betragtede periode, men forblev betydeligt højere end importpriserne fra Kina i samme periode.
(152)
På grundlag af ovenstående kan det ikke udelukkes, at importen fra Korea og Taiwan kan have bidraget til en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Importmængderne og -priserne i UP synes dog ikke at være på et niveau, som kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
7.3.7. Andre producenter i Unionen
(153)
Analysen af oplysningerne vedrørende EU-markedet tydede på, at alle andre EU-producenter ikke vandt, men tabte markedsandele i den betragtede periode. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret særlige problemer vedrørende konkurrencen mellem EU-producenterne eller handelsfordrejende virkninger, som kan forklare den væsentlige skade, der blev konstateret for EU-erhvervsgrenen.
(154)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at de producenter, der ikke indgik i definitionen af EU-erhvervsgrenen, ikke bidrog til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
7.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(155)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Desuden blev det konstateret, at denne import blev foretaget til dumpingpriser, som lå betydeligt under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(156)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Kina til lave priser var sammenfaldende med en generel stigning i efterspørgslen i Unionen i perioden mellem 2005 og 2007, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Desuden lykkedes det de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel mellem 2007 og UP, hvor efterspørgslen på EU-markedet var faldende. Samtidig blev der observeret endnu en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og i de vigtigste indikatorer for dennes økonomiske situation. Den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, førte rent faktisk i den betragtede periode til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet med mere end 16 procentpoint, hvilket medførte svære tab i UP.
(157)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(158)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
8. EU'S INTERESSER
8.1. Indledende bemærkning
(159)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
8.2. EU-erhvervsgrenen
(160)
EU-erhvervsgrenen består af fire producenter i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 1 300 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(161)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekom en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(162)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på garn med høj styrke, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(163)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
8.3. Importører
(164)
Der blev udsendt spørgeskemaer til ti importører i Unionen. Kun to importører i Tyskland og Spanien, som tegnede sig for henholdsvis 15,4 % og 0,2 % af den samlede import fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til den første importør fremgik det af undersøgelsen, at den kun importerede fra Kina, og at næsten hele dens omsætning vedrørte den pågældende vare. I værste fald ville en antidumpingtold på 9 % føre til en betydelig nedgang i denne virksomheds rentabilitet, og den ville blive tabsgivende. Det er imidlertid opfattelsen, at den vil kunne videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder i betragtning af en stærk markedsposition blandt visse store brugere. Dertil kommer, at den vil kunne ty til andre forsyningskilder i det mindste på længere sigt. For så vidt angår den anden importør, tegnede den pågældende vare sig kun for en begrænset del af dens samlede forretning (0-5 %), og enhver negativ indvirkning af de foreslåede foranstaltninger må således forventes at være ubetydelig.
(165)
Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at denne importør bør være i en situation, hvor den kan videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder og/eller skifte til andre forsyningskilder, selv om en indførelse af midlertidige antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på én af de ovennævnte importører. Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning generelt på importørerne.
8.4. Brugere
(166)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Disse samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 25 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder befinder sig over hele Unionen og findes i forskellige industrisektorer, f.eks. dæk- og automobilindustri, tovværk og industriel anvendelse.
(167)
Af hensyn til klarheden, og i betragtning af at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil få forskellig indvirkning på brugerne afhængig af den sektor, de arbejder i, blev indvirkningen af foranstaltningerne på brugerne analyseret, og de blev inddelt i særskilte industrisektorer som beskrevet i det efterfølgende.
(168)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. I henhold til dækproducenternes oplysninger var andelen af garn med høj styrke i forhold til produktionsomkostningerne for et dæk relativt begrænsede, under 1 % i gennemsnit, og den gennemsnitlige fortjeneste i forbindelse med dækproduktion beløb sig til ca. 2 %. Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Hvis der indføres midlertidige antidumpingtold, er det derfor opfattelsen, at disse brugere ikke påvirkes af foranstaltninger over for importen fra Kina. Desuden findes der en række alternative forsyningskilder, såfremt brugerne i denne sektor importerer fra Kina.
(169)
Med hensyn til automobilsektoren (som hovedsagelig fremstiller sikkerhedsseler og airbags) indsendtes der seks spørgeskemabesvarelser fra disse brugere. Disse seks virksomheder tegnede sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP. Generelt blev det konstateret, at de varer, hvori der anvendes garn med høj styrke, i gennemsnit tegnede sig for mindre end 4 % af den samlede omsætning hos disse virksomheder, og at den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på ca. 3 %. Desuden blev det konstateret, at de seks virksomheder indkøbte garn med høj styrke hovedsageligt hos EU-producenterne, hvorimod kun 11 % af deres indkøb blev importeret fra Kina. Derfor er det ikke sandsynligt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger på importen fra Kina generelt vil påvirke automobilsektoren alvorligt, da det blev konstateret, at disse virksomheder er rentable, og Kina ikke var hovedforsyningskilden.
(170)
Men hensyn til producenterne af tovværk blev der indsendt spørgeskemabesvarelser fra tre virksomheder, som tegner sig for mindre end 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Deres forretningssandel af garn med høj styrke var på ca. 18 % af deres samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjenstmargen i den sektor var på ca. 8 % i UP. På det grundlag blev det anslået, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina sandsynligvis kun bevirker et let fald i deres fortjenstmargen. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (66 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 20 % kom fra Korea. Derfor er det ikke sandsynligt, at denne sektor bliver alvorligt berørt, hvis der indføres foranstaltninger, da indvirkningen på fortjenstmargenen er begrænset, og der findes andre forsyningskilder.
(171)
En række producenter af tovværk har indvendt, at da garn med høj styrke hovedsageligt anvendes i andre sektorer, f.eks. industrisektoren og automobilindustrien, ville indførelsen af antidumpingforanstaltninger føre til en mangel på de former for garn med høj styrke, som anvendes af producenterne af tovværk, da EU-producenterne formodes at ville fokusere på de største markeder først og kun forsyne de resterende sektorer, hvis de har uudnyttet kapacitet. Det bør imidlertid bemærkes, at der findes andre forsyningskilder, herunder EU-erhvervsgrenen, Korea og Taiwan såvel som andre tredjelande, der ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev denne påstand afvist.
(172)
For så vidt angår brugerne inden for sektoren for industriel anvendelse, f.eks. taglægning, bælter, remme og industritekstiler, blev der indsendt i alt 19 spørgeskemabesvarelser. Disse brugere tegnede sig for 19 % af den samlede import fra Kina i UP. Ud fra de oplysninger, der er tilgængelige for denne sektor, er den forretningsandel, hvor der anvendes garn med høj styrke, på 64 % af den samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på 13 %. Indvirkningen af antidumpingtold forventes kun at bevirke et let fald i den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor. Det fremgik også af undersøgelsen, at disse brugere hovedsageligt foretog deres indkøb hos EU-producenterne og i Kina. Følgelig bør indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ikke få en betydelig negativ indvirkning på denne sektor i betragtning af den begrænsede indvirkning på fortjenstmargenen og den omstændighed, at der findes andre forsyningskilder.
(173)
Nogle brugere indvendte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på dem på to måder. De hævdede, at der ikke kun ville være mangel på alternative kilder, men også at de pågældende lande ville flytte deres eksport fra den pågældende vare til varer i det efterfølgende produktionsforløb.
(174)
Med hensyn til påstanden om, at der ikke vil være alternative kilder, skal det først bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Endvidere findes der andre forsyningskilder i andre tredjelande, som ikke er underlagt foranstaltninger, som nævnt i betragtning 171. For det andet fremgik det af undersøgelsen med hensyn til EU-erhvervsgrenens forsyning, at der var problemer med forsyningen fra nogle EU-producenter til visse brugere. Imidlertid fremgik det ikke af analysen, at disse problemer optrådte regelmæssigt. Ud fra ovenstående, og især som følge af eksistensen af andre forsyningskilder, blev denne påstand afvist.
(175)
Med hensyn til påstanden om, at producenter af garn med høj styrke i de pågældende lande ville flytte deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, bør det bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Derfor er det opfattelsen, at brugerne af garn med høj styrke bør kunne forblive konkurrencedygtige, selv hvis de kinesiske eksportører flytter deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, da de stadig vil kunne forsyne sig med garn med høj styrke hos andre leverandører, som ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev dette krav afvist.
(176)
Hvis man tager ovenstående i betragtning, forekommer indvirkningen på brugerne i de forskellige industrisektorer generelt begrænset, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra Kina. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
8.5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(177)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
9. INGEN INDFØRELSE AF TOLD
(178)
På baggrund af konklusionerne om, at landsdækkende vejede gennemsnitlige dumpingmargener for importen med oprindelse i Korea og Taiwan ligger under bagatelgrænsen, indføres der ingen midlertidig antidumpingtold på importen fra disse lande.
10. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(179)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(180)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(181)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2005, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 3 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(182)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 3 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(183)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos de eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i UP. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
10.2. Midlertidige foranstaltninger
(184)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(185)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(186)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(187)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(188)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ikke relevant
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
8,9 %
57,3 %
Alle andre virksomheder
9,3 %
57,6 %
11. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(189)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der normalt tariferes under KN-kode 5402 20 00.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Tarictillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Virksomheder opført i bilaget
8,9
A977
Alle andre virksomheder
9,3
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2010.
A BIZOTTSÁG 478/2010/EU RENDELETE
(2010. június 1.)
a Kínai Népköztársaságból származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2009. szeptember 8-án dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK), a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
A panaszt, amelynek eredményeként az eljárást megindították, 2009. július 27-én nyújtotta be a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége; a továbbiakban: panaszos) a nagy szakítószilárdságú poliészterszál olyan gyártói nevében, amelyek termelése a nagy szakítószilárdságú poliészterszál teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 60 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszos uniós gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat és más ismert érintett feleket, valamint a KNK, Korea és Tajvan képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a KNK-beli, koreai és tajvani exportáló gyártók, az importőrök és a felhasználók kifejtették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte, továbbá bizonyította, hogy meghallgatásának különleges indokai vannak.
(5)
Tekintettel a KNK-beli és koreai exportáló gyártók és az importőrök láthatóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli és koreai exportáló gyártót és uniós importőrt felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről.
(6)
A lenti (22)-(27) preambulumbekezdésben leírtak szerint tizenegy KNK-beli exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Koreából négy exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.
(7)
Az együttműködő exportáló gyártóktól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság a mintához azt a három gyártót, illetve kapcsolt vállalatokból álló csoportot választotta ki, amely a legnagyobb mennyiséget exportálja az Unióba. Valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához.
(8)
Korea esetében csak négy exportáló gyártó adta meg a szükséges információkat a mintavételi eljáráshoz. Tekintettel az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre.
(9)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártóknak, valamint azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek ilyen formanyomtatványt kértek egyéni vizsgálat kérelmezése céljából az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján.
(10)
A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
(11)
Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet kiszámítását kérte. Úgy ítélték azonban, hogy az érintett exportáló gyártók egyéni vizsgálata további helyszíni látogatásokat és specifikus elemzést igényelne, így túlzott terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az említett exportáló gyártók egyéni vizsgálat iránti kérelme nem fogadható el.
(12)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak, azaz négy uniós gyártónak, tíz importőrnek és hatvannyolc felhasználónak.
(13)
A panaszos uniós gyártóktól és egy a vizsgálatot támogató további uniós gyártótól, valamint két nem kacsolt importőrtől és harminchárom felhasználótól érkezett válasz.
(14)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
Uniós gyártók:
-
Brilen SA, Barbastro, Spanyolország,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg és kapcsolt vállalatai: Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franciaország; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Németország; Performance Fibers, Bobingen, Németország; Performance Fibers, Guben, Németország,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Németország,
-
Sioen, Mouscron, Belgium.
Uniós importőrök:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Németország.
Uniós felhasználók:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Románia,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Németország,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Franciaország,
-
Mitas AS, Prague, Cseh Köztársaság.
KNK-beli exportáló gyártók:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Saohszing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Hajning,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Hucsou.
Koreai exportáló gyártók:
-
Hyosung Corporation, Szöul,
-
Kolon Industries Inc, Szöul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulszan,
-
Samyang Corporation, Szöul.
Tajvani exportáló gyártók:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Tajpej,
-
Shinkong Corporation, Tajpej.
Uniós kapcsolt importőrök:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Analóg országbeli gyártók:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Vizsgálati időszak
(15)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(16)
Az érintett termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá sorolt, a KNK-ból, Koreából és Tajvanról származó (a varrócérnától különböző) nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített poliészterszál, beleértve a 67 decitexnél finomabb monofil szálat is (a továbbiakban: érintett termék).
(17)
Az érintett termék kiváló tulajdonságokkal rendelkezik, és számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, szállítószalagok, biztonsági övek, hálók és geoszintetikus termékek előállítására.
(18)
A vizsgálat folyamán egyes érintett felek kérték, hogy a vizsgált termékek köréből vegyék ki a gumiabroncsgyártásban használt, úgynevezett „High Modulus Low Shrinkage” (a továbbiakban: HMLS) fonalat. Azzal érveltek, hogy a HMLS jellemzői és alkalmazási köre eltér az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakétól.
(19)
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy annak ellenére, hogy a HMLS fonal rendelkezik bizonyos megkülönböztető jellemzőkkel az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakhoz képest (pl. modulus, zsugorodás, szakítószilárdság, fáradási szilárdság), az érintett termék különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai megegyeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.
2.2. Hasonló termék
(20)
A vizsgálat szerint a KNK-ból, Koreából és Tajvanról az Unióba exportált terméknek, a Koreában és Tajvanon gyártott és belföldön értékesített terméknek, a KNK-ban piacgazdasági elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó által gyártott és belföldön értékesített terméknek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített terméknek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint az alkalmazási köre azonosak. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak minősülnek.
3. MINTAVÉTEL
3.1. Mintavétel az importőrök körében
(21)
Tekintettel a panasz alapján azonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az importőrök esetében mintavételt helyeztek kilátásba. Azonban a benyújtott információk vizsgálatát követően, valamint tekintettel az együttműködési szándékukat jelző importőrök alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre.
3.2. Mintavétel a KNK-beli exportáló gyártók körében
(22)
Tekintettel a KNK-beli gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt helyezett kilátásba a dömping megállapítására.
(23)
Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és adott esetben kiválaszthassa a mintát, felkérték a KNK-beli exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak alapvető tájékoztatást külföldi és belföldi eladásaikról, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalat nevéről és tevékenységéről.
(24)
A KNK hatóságaival és a gyártók szövetségével, azaz a Kínai Textilimportőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamarájával is konzultációt folytattak a reprezentatív minta kiválasztása céljából.
3.2.1. Az együttműködő exportáló gyártók előzetes kiválasztása
(25)
Összesen tizenegy exportáló gyártó, beleértve a KNK-beli kapcsolt vállalatcsoportokat, jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Valamennyien beszámoltak arról, hogy a vizsgálati időszak során az érintett terméket exportálták az Unióba, továbbá jelezték azon szándékukat, hogy részt kívánnak venni a mintában. Így ezt a tizenegy gyártót tekintették a jelen vizsgálatban együttműködő gyártónak (a továbbiakban: együttműködő exportáló gyártók).
(26)
Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett határidőn belül nem jelentkeztek, vagy nem nyújtották be időben a kért információkat, a vizsgálatban nem együttműködőnek minősítették. Összevetve az Eurostat behozatali adatait és az érintett terméknek az Unióba történő kivitelének mennyiségeit, amelyeket a (25) preambulumbekezdésben említett vállalatok a vizsgálati időszak tekintetében bejelentettek, megállapítható, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködése igen magas szintű volt, ahogy azt az alábbi (73) preambulumbekezdés említi.
3.2.2. A KNK-beli együttműködő exportáló gyártók mintájának kiválasztása
(27)
Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság a mintát az Unióba irányuló nagy szakítószilárdságú szál export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta három vállalatot vagy kapcsolt vállalatcsoportot tartalmaz, amely az érintett termék tekintetében az Unióba történő teljes export több mint 65 %-át bonyolítja. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához.
3.3. Egyéni vizsgálat
(28)
Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokat, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérte.
(29)
A fenti (27) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. Azon vállalatokat, amelyeket az érintett országokban a dömping kivizsgálása céljából vizsgáltak, a fenti (14) preambulumbekezdés sorolja fel. Tekintetbe véve az érintett vállalatok telephelyein teendő ellenőrző látogatások számát, amely a KNK esetében maga után vonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok ellenőrzését, úgy ítélték meg, hogy az egyéni vizsgálatok túlzott terhet jelentenének és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.
(30)
Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az egyéni vizsgálat iránti két kérelem nem fogadható el.
4. DÖMPING
4.1. Általános módszertan
(31)
Az alábbiakban ismertetett általános módszertant alkalmazták Korea és Tajvan összes exportáló gyártójára, a piacgazdasági elbánásban részesülő KNK-beli exportáló gyártóra, továbbá - figyelembe véve az analóg ország fogalmát - a mintába felvett két másik, piacgazdasági elbánásban nem részesülő KNK-beli exportáló gyártóra is. A dömpinggel kapcsolatosan az egyes országokra vonatkozó megállapítások bemutatása ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásaira korlátozódik.
4.1.1. Rendes érték
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók esetében a hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiséget tesz-e ki, azaz hogy ezen értékesítés teljes volumene egyenlő-e az Unióba történő hasonló exportértékesítés teljes volumenének 5 %-ával vagy ennél nagyobb.
(33)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal.
(34)
Az érintett exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített minden egyes olyan terméktípus esetében, amely a vizsgálat szerint közvetlenül összehasonlítható volt az Unióba exportált terméktípussal, meghatározták, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt célok szempontjából. Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.
(35)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes vállalatok belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. E célból az egyes exportált terméktípusokra vonatkozóan megállapították a független vevőknek történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.
(36)
Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.
(37)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene az adott terméktípus teljes értékesítési volumenében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(38)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítették, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették.
(39)
A nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesített terméktípusok, valamint a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a Bizottság számított rendes értéket alkalmazott az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(40)
A rendes érték kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a felmerült értékesítési, általános és igazgatási (a továbbiakban: SGA) ráfordításokat és az egyes érintett együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereség súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók - a vizsgálati időszakban felmerült - saját átlagos gyártási költségeihez. Szükség esetén a beszámolóban szereplő gyártási költségeket és SGA-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították.
4.1.2. Exportár
(41)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.
(42)
Azokban az esetekben, amikor az értékesítés kapcsolt importőrön keresztül történt, az exportárat az importált termékeknek a független vevők részére történő első viszonteladásakor alkalmazott árak alapján számították ki, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Ezekben az esetekben kiigazították a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költséget, a vámokat és az adókat, az SGA-költségeket, valamint egy ésszerű haszonkulcsot is beleértve. A kapcsolt importőr saját SGA-költségeit vették figyelembe, és ésszerű haszonkulcsot határoztak meg azon haszonkulcs alapján, amelyet a vizsgálat szerint az érintett termék független importőre ért el.
4.1.3. Összehasonlítás
(43)
A rendes értéket és az exportárat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(44)
A rendes érték és az exportár hitelt érdemlő összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4.1.4. Dömpingkülönbözet
(45)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapították meg.
4.2. KNK
4.2.1. A piacgazdasági elbánás feltételeinek vizsgálata
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek.
(47)
Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
1.
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a nagyobb ráfordítások lényegében a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalatok egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást;
5.
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek.
(48)
A mintában szereplő valamennyi vállalat kérte a piacgazdasági elbánást, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánással kapcsolatos formanyomtatványon a megadott határidőn belül. A Bizottság bekérte és ellenőrizte a formanyomtatványokon szereplő információkat és az érintett vállalatok telephelyein szükségesnek tartott minden egyéb információt.
(49)
Az ellenőrzés során megállapították, hogy a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártó közül kettő nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.
(50)
Konkrétan, egy, a mintában szereplő exportáló gyártó nem teljesítette az 1-3. kritériumban foglalt követelményeket. Először is, nem tudta bizonyítani, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozza meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban korlátozások meglétét állapították meg: a vállalatot ugyanis kötelezték, hogy az érintett termék egy bizonyos mennyiségét a belföldi piacon értékesítse. Másodszor, az érintett exportáló gyártó nem bizonyította, hogy számviteli nyilvántartását a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően auditálták. A vizsgálat a kérelmező számviteli nyilvántartásában rámutatott egy sor ellentmondásra és hiányosságra, továbbá megállapította, hogy bizonyos esetekben megszegték az IAS-elveket. Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában.
(51)
A mintában szereplő másik exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy teljesítette az 1. és a 3. kritériumot. Nem tudta igazolni, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban a fenti (50) preambulumbekezdésben említettekhez hasonló korlátozások meglétét állapították meg, továbbá az állam által kiadott igazolás megléte ellenére a jegyzett tőkéjének egy része nem került befizetésre. Nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában.
(52)
A mintában szereplők közül egy exportáló gyártó bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes feltételt, így megkaphatta a piacgazdasági elbánást.
4.2.2. Egyéni elbánás
(53)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi feltételnek megfelelnek.
(54)
Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
1.
egészben vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy vegyes vállalatok esetében az exportőrök szabadon repatriálhatnak tőkét és profitot;
2.
az exportárak, az exportált mennyiségek és az értékesítés feltételei szabadon meghatározhatók;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; az igazgatótanácsban tag vagy a menedzsmentben kulcsfontosságú szerepet betöltő állami tisztviselők vagy kisebbségben vannak, vagy igazolni kell, hogy a vállalat ennek ellenére kellően független az állami beavatkozástól;
4.
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; és
5.
az állami beavatkozás jellege nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését abban az esetben, ha az egyes exportőrök különböző vámtételek hatálya alá esnek.
(55)
A mintában szereplő exportáló gyártók, amelyek nem teljesítették a piacgazdasági elbánás feltételeit, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást.
(56)
A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két KNK-beli exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analóg ország
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja szerint az átalakulóban lévő gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számított érték alapján kell megállapítani.
(58)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat (USA) javasolták megfelelő analóg országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára. A Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy adják elő a javaslattal kapcsolatos észrevételeiket.
(59)
Az érintett felek közül sokan ellenezték a javaslatot és felvetették, hogy Tajvant vagy Koreát vegyék figyelembe, mivel szerintük ezek az országok alkalmasabbak az adott célra. A felhozott főbb érvek a következők voltak:
a)
az USA-ban a gyártási folyamatok és költségek jelentősen eltérnek a KNK-beli folyamatoktól és költségektől, mivel az előbbi országban használt berendezések régiek és elavultak, míg a kínai gyártók többsége által használt gépek korszerűek és a legújabb technológia felhasználásával készültek; a kínai, tajvani és koreai exportáló gyártók többsége az egylépéses gyártási technológiát alkalmazza, ami hatékonyabbá teszi őket USA-beli versenytársaiknál;
b)
az a tény, hogy a tajvani és a koreai exportőrökről azt állítják, hogy dömpingelnek, nem lényeges a megfelelő analóg ország kiválasztása szempontjából;
c)
a panaszosoknak kapcsolt vállalataik vannak az USA-ban, és nem lenne helyénvaló, ha a rendes értéket ezen kapcsolt vállalatok által megadott információk alapján határoznák meg;
d)
az USA-ban és a KNK-ban eltérőek a verseny feltételei; az USA piacát gyakorlatilag egyetlen gyártó monopolhelyzete jellemzi, míg Tajvanon és Koreában - akárcsak a KNK-ban - nagyszámú belföldi gyártó működik.
(60)
A Bizottság megvizsgálta a fenti észrevételeket és megállapította, hogy ezek összességében megalapozottak az analóg ország kiválasztása szempontjából. Azt is megvizsgálták, hogy Tajvan vagy Korea alkalmas lenne-e piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára.
(61)
A vizsgálat konkrétan megállapította, hogy a tajvani és a KNK-beli végtermékek között a hasonlóság nagyobb mértékű. Megjegyezték, hogy a tajvani exportáló gyártók kapcsolt termelők révén a KNK-ban is jelen vannak, és alapvetően azonos feltételek mellett működnek a két országban.
(62)
Ennek alapján úgy ítélték, hogy helyénvalóbb, ha analóg országként Tajvant veszik figyelembe a rendes érték meghatározásához a KNK számára, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.
(63)
Miután Tajvant választották ki analóg országnak, kiszámították a rendes értéket azon tajvani exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján, amelyek a vizsgálatban maradéktalanul együttműködtek. A rendes értéket a tajvani belföldi piacon végzett értékesítések során a hasonló típusú termékekért fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg, azzal a feltétellel, hogy a vizsgálatok szerint ezen termékek értékesítése reprezentatív mennyiségben, a rendes kereskedelmi forgalomban valósult meg. Ez a feltétel egy sor exportált terméktípus esetében teljesült.
4.2.4. Rendes érték
4.2.4.1. A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára biztosították a piacgazdasági elbánást
(64)
A mintavételben szereplő, piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártóról megállapították, hogy belföldi eladásai többségében reprezentatív mennyiségben történtek, és a szokásos kereskedelmi forgalomban kerültek értékesítésre. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően e terméktípusok rendes értéke a vizsgálati időszak alatt a KNK belső piacán a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra.
(65)
Azon terméktípusok esetében, amelyek értékesítése nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, illetve amely terméktípusokat a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, a rendes értéket a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint kellett meghatározni.
4.2.4.2. A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára nem biztosították a piacgazdasági elbánást
(66)
A fenti (57)-(63) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország, jelen esetben Tajvan ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(67)
Azon többi exportált terméktípus esetében, amelyek értékesítése Tajvanon nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, vagy amelyek tajvani gyártók által a saját belföldi piacon történt értékesítése nem reprezentatív mennyiségben valósult meg a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.
4.2.5. Exportár
(68)
A mintavételben szereplő három exportáló gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül független vevők számára került értékesítésre az Unióban. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
4.2.6. Összehasonlítás
(69)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények, kedvezmények és a közvetett adózás vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.
4.2.7. Dömpingkülönbözetek
4.2.7.1. A mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében
(70)
A mintavételben szereplő vállalatok esetében, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlították az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát és a megfelelő érintett terméktípus exportárának súlyozott átlagát.
(71)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(72)
A mintavételbe fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően számították ki. Ezt a különbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét. Ez alapján, a mintavételbe fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetet ideiglenesen 8,9 %-ban állapították meg.
(73)
A összes többi kínai exportőr esetében a Bizottság először az együttműködés mértékét állapította meg. Összehasonlította az összes együttműködő exportáló gyártó által a mintavételi kérdőívre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségét és az Eurostat import-statisztikáin alapuló, a KNK-ból származó összes importot. Az együttműködés így megállapított százaléka 100 % volt. Ez alapján az együttműködés mértékét magas szintűnek és ezért megfelelőnek tekinthető ahhoz, hogy az együttműködést megtagadó exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan megállapított legmagasabb dömpingkülönbözeten határozzák meg.
(74)
Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen 9,3 %-ban állapították meg.
4.3. Korea
4.3.1. Rendes érték
(75)
Mind a négy vizsgált vállalat esetében megállapították, hogy az általuk az Unióba irányuló exportra eladott terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb része reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban került értékesítésre. E terméktípusok rendes értéke a Korea belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(76)
A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mind a négy vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.
4.3.2. Exportár
(77)
Az egyik exportáló gyártó az exportjának egy részét közvetlenül egy kapcsolt uniós importőrnek értékesítette. Ezért az exportár az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, vagyis annak az árnak az alapján került megállapításra, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független vevő részére, a fenti (42) preambulumbekezdésben említett módszer szerint.
(78)
Az említett exportáló gyártó érintett termékexportjának fennmaradó részét, valamint a többi három exportáló gyártó összes exportját közvetlenül független uniós vevők számára értékesítették. Ez utóbbi értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
4.3.3. Összehasonlítás
(79)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.
(80)
Mind a négy vizsgált vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerinti vám-visszatérítési kiigazításra vonatkozó igényt nyújtott be arra hivatkozva, hogy az importköltségeket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat az exportáló országban való felhasználásra szánják, de e költségeket az Unióba exportált termékek vonatkozásában visszatérítik vagy nem szedik be.
(81)
Ez az igény megalapozatlannak bizonyult, mivel a négy vállalat egyike sem tudta igazolni, hogy a vállalatoknak visszatérített importköltségek az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódtak.
4.3.4. Dömpingkülönbözetek
(82)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát.
(83)
Ez alapján, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet valamennyi érintett koreai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult.
(84)
Meg kell említeni, hogy az Eurostat importadatai szerint a négy koreai exportáló gyártó teszi ki az adott országból származó export teljes egészét. Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem indokolt.
(85)
Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Korea esetében le kell zárni az eljárást.
4.4. Tajvan
4.4.1. Rendes érték
(86)
A két vizsgált vállalat által az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb részéről megállapították, hogy reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt. E terméktípusok rendes értéke a Tajvan belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(87)
A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mindkét vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.
4.4.2. Exportár
(88)
A mintába felvett két gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül uniós független fogyasztók számára került értékesítésre. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
4.4.3. Összehasonlítás
(89)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények és kedvezmények vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.
4.4.4. Dömpingkülönbözetek
(90)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát.
(91)
Ez alapján a dömpingkülönbözet, a vámolás előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
A Tajvanról származó behozatalok tekintetében meg kell jegyezni, hogy az Eurostat behozatali adataival való összehasonlításban a két együttműködő exportáló gyártó teszi ki az említett országból származó export teljes egészét. Tajvan esetében egy országos szintű dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A dömpingkülönbözet országos szintje az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult. Ennek alapján átmeneti megoldásként az a döntés született, hogy a Tajvanról származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések kivetése nem indokolt.
(93)
Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Tajvan esetében le kell zárni az eljárást.
5. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
5.1. Uniós termelés
(94)
Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott panaszokban és adatokban rögzített adatokat, felhasználtak az uniós termelés teljes mennyiségének megállapításához.
(95)
Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 121 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a mennyiség magában foglalta valamennyi olyan uniós gyártó termelését, akik nyilatkozatot tettek, és azon gyártók becsült termelését, akik az eljárásban nyilatkozatukkal nem vettek részt („nem nyilatkozó gyártók”). Egyéb információ hiányában a panaszban a nem nyilatkozó gyártókkal kapcsolatban megadott adatokat használták a teljes uniós termelés és fogyasztás mennyiségének megállapításához. A nem nyilatkozó gyártók a vizsgálati időszakban előállított uniós termelés egészének mintegy 22 %-át teszik ki. Egyik ismert uniós gyártó sem maradt közömbös a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és nem is ellenezték annak megindítását.
(96)
A panaszt támogató uniós gyártók termelése a vizsgálati időszak során 94 000 tonnát tett ki; ez a teljes uniós termelés becsült mennyiségének mintegy 78 %-a.
5.2. Az uniós gazdasági ágazat fogalmának meghatározása
(97)
Amint a fenti (96) preambulumbekezdésben már említésre került, a vizsgálat kimutatta, hogy azok az uniós gyártók, amelyek támogatták a panaszt, és beleegyeztek abba, hogy a vizsgálat során együttműködnek, a vizsgálati időszak alatti uniós termelés egészének közel 78 %-át teszik ki. Ezért úgy ítélték, hogy ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében.
6. KÁR
6.1. Uniós fogyasztás
(98)
A fogyasztás megállapítására az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal, az uniós gazdasági ágazat uniós piacán értékesített teljes mennyiség alapján került sor, figyelembe véve a nem nyilatkozó gyártók eladásaira vonatkozó becsült adatokat is.
(99)
Amint az a fenti (95) preambulumbekezdésben már említésre került, a nem nyilatkozó gyártók által a figyelembe vett időszak során előállított és értékesített nagy szakítószilárdságú poliészterszál mennyiségére vonatkozó egyéb információk hiányában, e gyártókra vonatkozóan a panaszban említett adatokat használták.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok.
(100)
Összességében az uniós fogyasztás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Megállapították, hogy a fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között először 20 %-kal nőtt, majd ezt követően 2007 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. 2008-ban és a vizsgálati időszakban a fogyasztás visszaesése az alacsonyabb keresletnek, 2008 második felében pedig a gazdasági válságnak tulajdonítható.
6.2. Az érintett országokból származó uniós behozatal
6.2.1. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(101)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a KNK-ból, a Koreából és a Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.
(102)
A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban.
(103)
Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából és Tajvanról származó behozatal hatásait nem kell összesíteni a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal.
6.2.2. A KNK-ból származó dömpingelt behozatal
(104)
Meg kell említeni, hogy a mintavételben szereplő egyik kínai exportáló gyártókról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Ennek megfelelően e gyártó exportját ki kell zárni az Unió piacán megfigyelt, KNK-ból származó dömpingelt import alakulásával kapcsolatos vizsgálat köréből.
(105)
Mindazonáltal, minden olyan lehetőség elkerülése érdekében, hogy az említett gyártóval kapcsolatos érzékeny üzleti adatok nyilvánosságra kerüljenek, az adatok bizalmas kezelése szempontjából helyénvalónak tartották, hogy az alább közölt nyilvánosan hozzáférhető adatokból, például az Eurostat adataiból ne töröljék azon exportőr adatait, amelyről úgy találták, hogy nem dömpingelt az Unió piacán.
(106)
Tehát az alábbi első táblázat a KNK-ból származó összes, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, a második táblázat pedig a figyelembe vett időszak során az Unió piacán dömpingelt behozatallal kapcsolatos indexált adatokat tartalmazza.
2a. táblázat
A KNK-ból származó összes behozatal
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Piaci részesedés
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ár (EUR/tonna)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Forrás: Eurostat.
(107)
A KNK-ból származó összes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során drasztikus mértékben, közel háromszorosára növekedett, ugyanakkor az importárak átlaga 17 %-kal csökkent. Ennek eredményeként, piaci részesedésük jelentős mértékben megnövekedett, a 2005-ös 7,3 %-ról a vizsgálati időszak során 23,6 %-ra nőtt. A vizsgálat kimutatta, hogy még 2007 és a vizsgálati időszak között is, amikor a fogyasztás 22 %-kal csökkent, a KNK-ból származó behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, és így piaci részesedésük 7,7 százalékponttal növekedett.
6.2.2.1. A dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
2b. táblázat
A KNK-ból származó dömpingelt behozatal
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Behozatal (tonna)
Index
100
240
582
728
714
Piaci részesedés
Index
100
227
485
667
768
Ár (EUR/tonna)
Index
100
67
61
63
61
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(108)
A KNK-ból származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak során, amelynek eredményeképpen piaci részesedésük több mint hétszeresére növekedett. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a fogyasztás 2007 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése ellenére a dömpingelt behozatal jelentős piaci részesedéssel gyarapodott a vizsgálati időszak alatt.
(109)
A KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagárai 39 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak során, és a (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.
6.2.2.2. Áralákínálás
(110)
Az áralákínálás vizsgálatának céljából az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek történt eladások alapján, az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az Unió piacán az első független vevőnek eladott, KNK-ból származó behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF paritás alapján állapítottak meg.
(111)
A kínai gyártók készségesen együttműködtek és a vizsgálati időszak során a KNK-ból az Unió piaca felé irányuló összes export mennyiségének 69 %-át lefedte. Mivel az egyik kínai exportáló gyártóról úgy találták, hogy termékei nem érintik az Unió piacára irányuló dömpingtevékenységet, behozatalait nem vették figyelembe az áralákínálással kapcsolatos vizsgálat során.
(112)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban a KNK-ból származó érintett dömpingelt termék Unióban történt eladása 24,2 %-kal alákínálja az uniós gazdasági ágazat árait.
6.3. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.3.1. Előzetes megjegyzések
(113)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amelyek fontosak az uniós gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének megállapítása szempontjából.
6.3.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
3. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Termelés (tonna)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacitás (tonna)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Kapacitáskihasználás
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(114)
Amint azt a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése 36 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy míg 2005 és 2007 között az uniós fogyasztás 20 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése ugyanezen időszakban állandó szinten maradt, majd 2007 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben csökkent, összhangban az uniós fogyasztás visszaesésével.
(115)
Az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban közel 144 000 tonnára csökkentette termelési kapacitását. Mindazonáltal, a stagnáló eladások és a csökkenő termelés tükrében, a rendelkezésre álló kapacitás kihasználása a 2005-ös 91 %-ról a vizsgálati időszakban 65 %-ra csökkent. A legnagyobb mértékű visszaesés a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszakban történt.
6.3.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(116)
Az alábbi táblázatban szereplő értékesítési adatok az Unió piacán az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.
4. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Piaci részesedés
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(117)
Amíg az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között 20 %-kal nőtt, az uniós piacon az érintett termék uniós gazdasági ágazat által független vevőknek eladott mennyisége csak 4 %-kal növekedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni a fogyasztás adott időszakban megfigyelt növekedését. A figyelembe vett időszak fennmaradó részében, amíg az uniós fogyasztás 22 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene még nagyobb mértékben, 31 %-kal csökkent. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene folyamatosan és jelentős mértékben csökkent, és a vizsgálati időszak alatti piaci részesedése is 11,9 százalékponttal esett vissza.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai
(118)
Az Unió piacán az uniós gazdasági ágazat nem kapcsolt vevőkre vonatkozó átlagos, gyártelepi alapú eladási árai 9 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2007 és a vizsgálati időszak között került sor, ami egybeesik a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal megjelenésével. Ennek következtében, a nyersanyagárak növekedése ellenére, az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az eladási árakat, különösen a vizsgálati időszakban.
5. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/tonna)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(119)
Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos termelési költsége 2005 és a vizsgálati időszak között csakugyan 6 %-kal megemelkedett. Ez elsősorban a nagy szakítószilárdságú poliészterszálak gyártásának legfontosabb alapanyaga, a PET-forgács árának emelkedése miatt alakult így. A PET-forgács átlagára 2005 és 2008 között 12 %-kal nőtt, majd a 2005-ben mért szintre süllyedt vissza. Ugyanezen időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy alacsonyan tartsa eladási árait, hogy az alacsony árú, dömpingelt behozatallal versenyezni tudjon. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak, mint a kapcsolódó költségek.
6.3.5. Készletek
(120)
A készletek az előállított mennyiség mintegy 15 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. A uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban, különösen 2007 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal csökkentette a készletek szintjét. A készletek említett csökkentését azonban az uniós gazdasági ágazat visszaesését követő alacsonyabb aktivitás tükrében kell vizsgálni.
6. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
6.3.6. Foglalkoztatás, bérek és termelékenység
7. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottság - teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Munkerő-költség (EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Termelékenység (egység/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(121)
Az uniós gazdasági ágazat aktivitásának visszaesése következtében a foglalkoztatottak száma 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység csökkenését a csökkenő aktivitás általános jellegének fényében kell értelmezni, ahol a foglalkoztatottak számának csökkenése csak egy bizonyos idő elteltével követi a termelékenység visszaesését. A munkaerő-költségeket illetően kis mértékű, 6 %-os növekedés figyelhető meg az érintett időszak alatt.
6.3.7. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések megtérülése és tőkebevonási képesség
8. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Nyereségesség
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Pénzforgalom (ezer EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Befektetések (ezer EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Befektetések megtérülése
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Forrás: A kérdőívre adott válaszok.
(122)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámai mértékben csökkent: míg 2005-ben 3 %-os hasznot könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteséget. Annak ellenére, hogy az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között növekvő tendenciát mutatott, az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni ezt a kedvező fejlődést a KNK-ból származó dömpingelt behozatal alacsony árai miatt.
(123)
Az ágazat saját tevékenységeinek önfinanszírozására való képességét mutató pénzforgalom tendenciája nagymértékben a nyereségesség alakulását tükrözi. Ennek következtében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben csökkent. Ugyanezen észrevételek mondhatók el a befektetések megtérüléséről, amely a figyelembe vett időszak során, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredményekkel összhangban, hasonlóan negatív volt.
(124)
A fentiek alapján, az uniós gazdasági ágazat befektetési képessége korlátozottá vált, mivel a pénzforgalom jelentősen visszaszorult a figyelembe vett időszak alatt. Ennek következtében a befektetések 89 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszakban.
6.3.8. Növekedés
(125)
Amíg az uniós fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között 20 %-kal növekedett, az uniós gazdasági ágazatnak pusztán 4 %-kal sikerült növelni értékesítéseit az Uniós piacon, így nem tudta követni az uniós fogyasztás növekedését. A figyelembe vett időszakban tapasztalt fejlődést tekintve, az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 29 %-os visszaesése jóval markánsabb volt, mint az uniós fogyasztás 7 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése szintén jelentős mértékben, 12 százalékponttal esett vissza az ugyanebben az időszakban.
6.3.9. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(126)
A dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározott dömpingkülönbözetek a KNK esetében a de minimis érték feletti szintet mutatnak. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6.4. A kárra vonatkozó következtetés
(127)
A vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb kármutató, többek között a termelés (-36 %), a kapacitáskihasználás (-28 %), az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek eladott mennyiség (-29 %), a piaci részesedés (-12 százalékpont) és a termelékenység (-16 %) negatívan alakult. Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók, például a pénzforgalom (-241 %) és a nyereségesség (-16,3 százalékpont), lényegesen rosszabbodtak. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is romlott, különösen a vizsgálati időszakban.
(128)
Megállapították, hogy a legtöbb veszteség a 2008 és a vizsgálati időszak között generálódott, amikor az uniós fogyasztásban megmutatkozó jelentős visszaesés ellenére, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal továbbra is nagy mennyiségben jelen volt az Unió piacán, és a vizsgálati időszakban több mint 24 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(129)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége 2008-ban érte el a legmagasabb szintet, amely legnagyobb részt annak volt köszönhető, hogy a legfontosabb alapanyag ára hirtelen megemelkedett. A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak racionalizálás, illetve az - elsősorban a vizsgálati időszak második felére jellemző - PET-forgács árának csökkenése következtében sikerült fenntartania és kézben tartania termelési költségét. Mindazonáltal, a kínai exportőrök által a vizsgálati időszakban alkalmazott jelentős áralákínálás miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy növelni tudja eladási árait oly mértékben, hogy az fedezze költségeit. Ez azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszak alatt pénzügyi helyzete jelentős mértékben megromlott.
(130)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. Bevezetés
(131)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
7.2. A dömpingelt behozatal hatása
(132)
A vizsgálat megállapította, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt, amelynek eredményeként az Unió piacán szerzett piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint a hétszeresére növekedett. Megállapítást nyert továbbá, hogy a 2008 és a vizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás mértéke mintegy 15 %-kal csökkent, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is magas maradt, sőt piaci részesedése 15 %-kal még növekedett is.
(133)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős, 29 %-os visszaesést szenvedett el, és ennek következtében piaci részesedése 51,1 %-ról 39,2 %-ra esett vissza, ami majdnem 12 százalékpontos csökkenést jelent. A 2008 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése két százalékponttal esett vissza, ezzel szemben a dömpingelt kínai import nőtt, az uniós piacon mért csökkenő kereslet ellenére.
(134)
A dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban 39 %-kal csökkentek, és jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán alkalmazott áraknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait olyan mértékben növelni, hogy az fedezze az alapanyag árának emelkedését. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek nyereségessége az Unió piacán a 2005-ös 3 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteségre csökkent, ahogyan a fenti (122) preambulumbekezdésben olvasható.
(135)
A vizsgálat továbbá rámutatott arra, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal általában negatív hatást gyakorolt a piacra azáltal, hogy leszorította az árakat.
(136)
Ezért úgy ítélték meg, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal által az Unió piacán folyamatosan kifejtett árleszorítás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait az alapanyag megnövekedett árához igazítsa, különösen 2008-ban, amikor a PET ára a legmagasabb volt. Ez magyarázatul szolgál a piaci részesedés csökkenésére és az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésére.
(137)
A fentiekre való figyelemmel azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
7.3. Egyéb tényezők hatása
7.3.1. A kereslet alakulása az uniós piacon
(138)
Amint azt a fenti (100) preambulumbekezdés megemlíti, az Unió nagy szakítószilárdságú fonal fogyasztásának 2005 és 2007 között először növekedett, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban csökkent. A figyelembe vett időszak során az Unió ipara piaci részesedésének jelentős részét elvesztette. Noha nem lehet kizárni, hogy az uniós fogyasztás kedvezőtlen alakulása 2008 és a vizsgálati időszak között negatív hatással volt az Unió gazdasági ágazatának helyzetére, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az uniós ipar gazdasági helyzetének romlását nem lehet a kereslet csökkenésével magyarázni, mivel azt főként a KNK-ból származó dömpingelt behozatal megugrása és a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás okozta.
7.3.2. Nyersanyagárak
(139)
A nyersanyagok - főként a PET-szálak - ára 2005 és 2008 között jelentősen emelkedett, majd ezt követően a vizsgálati időszak első felében csökkent és a vizsgálati időszak végére elérte a 2005. évnek megfelelő szintet.
(140)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége a nagy szakítószilárdságú fonal nyersanyagárának alakulásával azonos módon változott és a figyelembe vett időszak során összességében 6 %-kal csökkent. Amennyiben azonban a piacon adottak a hatékony kereskedelem feltételei, azaz nincs kárt okozó dömping, elvárható, hogy az árakat rendszeresen kiigazítják annak érdekében, hogy tükrözzék az előállítási költségek különféle összetevőinek alakulását. Erre ebben az esetben nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak alacsonyan tartására kényszerült, hogy versenyben maradhasson a KNK-ból érkező olcsó dömpingelt behozatallal szemben, ami nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetett. Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás lenyomta az uniós piaci árakat, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árainak emelésével fedezze költségeit.
7.3.3. Az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártása
(141)
A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálattal együttműködő termelők közül egyetlen egy volt vertikálisan integrált vállalkozás, és a lekötött termelést hozzáadott értéket tartalmazó feldolgozott termék előállítására használta fel a továbbfeldolgozó iparágban. A vizsgálat nem mutatott ki olyan termelési problémát, amely ezen termékek előállításához kapcsolódott volna. A kötött felhasználás a bázis időszakban ugyanazon a szinten maradt, és a gyártási mennyiség mintegy 7 %-át tette ki.
(142)
Mindezek alapján úgy találtuk, hogy az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználásra irányuló termelése, különösen a vizsgálati időszak alatt, nem járult hozzá pénzügyi helyzetének romlásához.
7.3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(143)
Bár a kár és az okozati viszony elemzése az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán jellemző helyzetére összpontosított, az ágazat exportteljesítményét is megvizsgáltuk, mint olyan lehetséges további tényezőt, amely felelőssé tehető a megállapított károkozásért. Az elemzés kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szerény mértékben (kb. 3 %) értékesített a nem kapcsolt ügyfelek részére. Az exportértékesítés mennyiségének a 2005-ös 18 000 tonnáról a figyelembe vett időszak alatti 7 000 tonnára történő csökkenése magyarázható azzal, hogy ugyanebben az időszakban a termelés is visszaesett. Az exportár azonban magasabb volt annál, amit az Unió gazdasági ágazata számított fel ügyfeleinek az Unió piacán. Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintje és különösen az ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti nyereségességének jelentős visszaesése nem magyarázhatók az exportvolumen csökkenésével.
7.3.5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(144)
A 2005-ös év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:
9. táblázat
Egyéb harmadik országok
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Behozatal (tonna)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Piaci részesedés
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Ár (EUR/tonna)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Forrás: Eurostat.
(145)
Az Unióba nagy szakítószilárdságú fonalat exportáló főbb harmadik országok közé Svájc, Fehéroroszország, Japán és Thaiföld tartozik. Amint az a fenti táblázatból kitűnik, az ezen országokból származó behozatal összes mennyisége az Unió fogyasztásához képest meglehetősen alacsony volt, és a figyelembe vett időszak alatt csökkent is. A vizsgálati időszakban az átlagos importárak stabilak és viszonylag magasak maradtak.
(146)
A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
7.3.6. Behozatal Koreából és Tajvanról
(147)
A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban. A behozatal adatai az alábbi 10. és 11. táblázatban láthatók:
10. táblázat
Behozatal Koreából, összesen
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Piaci részesedés
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ár (EUR/tonna)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Forrás: Eurostat.
(148)
Amint az a fenti táblázatból is látszik, a figyelembe vett időszakban a koreai behozatal mennyiségei a fogyasztási folyamatokkal megegyező módon alakultak. Az import mennyisége a vizsgálati időszakban a 2005-ös 17 542 tonnáról 24 580 tonnára nőtt. Ez a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7,9 %-hoz képest 11,9 %-os piaci részesedést eredményez. Érdemes megjegyezni, hogy a behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent.
(149)
Megjegyzésre érdemes az is, hogy míg a koreai behozatal átlagos importárai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal csökkentek, még mindig magasabbak voltak, mint az azonos időszak KNK-ból származó behozatala.
11. táblázat
Behozatal Tajvanról, összesen
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Piaci részesedés
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ár (EUR/tonna)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Forrás: Eurostat.
(150)
A tajvani behozatal ugyanakkor a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7 343 tonnáról 8 163 tonnára, azaz 11 %-kal nőtt. A tajvani behozatal piaci részesedése a 2005-ös 3,3 %-ról 4 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. A tajvani behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között a koreaiéhoz hasonlóan jelentősen csökkent.
(151)
A figyelembe vett időszak alatt a tajvani behozatal átlagos importárai 14 %-kal csökkentek, azonban még így is jelentősen magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó behozatal importárai.
(152)
A fentiek alapján nem lehet kizárni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatal bizonyos mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Azonban a vizsgálati időszakra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak láthatóan nem értek el olyan szintet, amely cáfolná a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
7.3.7. Egyéb uniós termelők
(153)
Az Unió piacára vonatkozó adatok elemzéséből kiderült, hogy az egyéb uniós termelők nem szereztek piaci részesedést a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat semmiféle konkrét problémát nem állapított meg az uniós termelők közötti versenyre vonatkozóan, és nem tárt fel olyan, a kereskedelmet torzító hatásokat sem, amelyek az uniós gazdasági ágazatot ért kárra magyarázatul szolgálhatnának.
(154)
A fentiek alapján az az ideiglenes következtetés született, hogy az uniós gazdasági ágazat meghatározásában nem szereplő termelők nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.
7.4. Következtetés az okozati összefüggésekről
(155)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt a KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése. Ezenfelül megállapították, hogy a behozatalt az uniós gazdasági ágazat által hasonló termékekért az Unió piacán felszámított áraknál alacsonyabb dömpingáron bonyolították le.
(156)
A KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének emelkedése egybeesett az Unión belüli kereslet 2005 és 2007 közötti általános növekedésével és azzal, hogy ugyanebben az időszakban negatív irányba változott az Unió piaci részesedése. Emellett 2007 és a vizsgálati időszak között - amikor csökkent a kereslet az Unió piacán - a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Megfigyelhető volt ugyanakkor egy további negatív fejlemény is az Unió piaci részesedését és gazdasági helyzetének főbb mutatóit illetően. A figyelembe vett időszakban a KNK-ból származó, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének megugrása több mint 16 %-os esést okozott az uniós gazdasági ágazat nyereségességében, ami a vizsgálati időszakban súlyos veszteségekhez vezetett.
(157)
Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, arra vetett fényt, hogy ezek a tényezők nem olyanok, hogy cáfolták volna a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
(158)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt import hátrányos hatását - azt az ideiglenes következtetést hozták, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.
8. AZ UNIÓ ÉRDEKEI
8.1. Előzetes megjegyzés
(159)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó átmeneti következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes lenne az uniós érdekkel. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve a közösségi iparág, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján.
8.2. Az uniós gazdasági ágazat
(160)
Az uniós gazdasági ágazat az Unió különböző tagállamaiban található négy gyártóból áll, amelyek az érintett termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 1 300 embert foglalkoztatnak.
(161)
Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a KNK-ból származó dömpingelt behozatal miatt. Emlékeztetünk arra, hogy a kármutatók a figyelembe vett időszak alatt negatív irányzatot mutattak. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók súlyosan érintették egyebek között a pénzforgalmat, a befektetések megtérülését és a nyereségességet. Intézkedések hiányában nagyon valószínű az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(162)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és piaci feltételeihez. Az ideiglenes intézkedések meghozatala várhatóan lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(163)
Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekében állna.
8.3. Importőrök
(164)
Az Unió tíz importőre kapott kérdőívet. Csak két németországi és spanyolországi importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a KNK-ból származó teljes behozatal 15,4 %-át, illetve 0,2 %-át képviselik. A vizsgálat az első importőr esetében kimutatta, hogy behozatala kizárólag a KNK-ból származott és forgalma majdnem teljes egészében az érintett termékből állt. A legrosszabb forgatókönyv esetén a 9 %-os dömpingellenes vám nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetne, és a vállalat veszteségessé válna. Úgy ítéli meg azonban, hogy az áremelkedés legalább egy részét át tudja hárítani fogyasztóira, tekintettel az egyes nagy felhasználók körében meglévő erős piaci pozícióira. Emellett más beszerzési forrásokhoz is visszatérhet, legalábbis hosszabb távon. A második importőr esetében az érintett termék teljes üzleti tevékenységéből csupán korlátozottan (0-5 %-ban) részesedik, és a javasolt intézkedések negatív kihatásai ezért valószínűleg elhanyagolhatók.
(165)
Az elérhető információk alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy bár az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna a fenti importőrök egyikére, ez az importőr a költségnövekedés legalább egy részét át tudná hárítani az ügyfeleire és/vagy más beszerzési forrásokra állhatna át. Ennélfogva az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése összességében nem gyakorolna jelentős negatív hatást az importőrökre.
8.4. Felhasználók
(166)
A nagy szakítószilárdságú fonal felhasználói nagy érdeklődést mutattak az ügy iránt. A megkeresett 68 felhasználó közül 33 teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal. Az együttműködő felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 25 %-a. Az együttműködő vállalatok az Unióban találhatók, és számos gazdasági ágazatban - így az abroncsgyártásban és gépjármű alkalmazásokban, a kötélgyártásban és más ipari alkalmazásokban is - jelen vannak.
(167)
Az átláthatóság kedvéért, és tekintettel arra, hogy az ideiglenes intézkedések kivetése különbözőképpen érinti a felhasználókat, attól függően, hogy melyik ágazatban tevékenykednek, az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását úgy elemezték, hogy az alábbiakban leírtak szerint különálló gazdasági ágazatokba csoportosították őket.
(168)
Ami az abroncságazatban jelen lévő felhasználókat illeti, az abroncsgyártóktól négy válasz érkezett be a kérdőívre. Az abroncsgyártók által szolgáltatott adatok szerint a nagy szakítószilárdságú fonalnak az abroncs előállítási árához viszonyított költsége viszonylag korlátozott, átlagban 1 % alatt van, és az abroncsgyártó vállalkozások átlagos nyeresége mintegy 2 % körül alakult. A megállapítások szerint az együttműködő felhasználók közül egyik sem a KNK-ból hozta be a terméket. Ennélfogva, amennyiben kivetnék az ideiglenes dömpingellenes vámokat, azt kell feltételezni, hogy a KNK-ból származó behozatalra kivetett intézkedések nem fogják érinteni őket. Emellett, ha az ágazati felhasználók bármelyike a KNK-ból importálna, számos alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre.
(169)
A gépjárműipari ágazat felhasználói közül (főként biztonságiöv-, és légzsákgyártók) hatan válaszoltak a kérdőívre. Erre a hat vállalatra jutott a KNK-ból származó teljes nagy szakítószilárdságú fonal behozatalának 5 %-a. Összességében azt állapították meg, hogy azok a termékek, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használtak, az említett vállalatok forgalmának 4 %-át tették ki átlagban, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos nyereség 3 %-ot tett ki. Azt is megállapították továbbá, hogy a hat vállalat főként uniós gyártóktól vásárolta a nagy szakítószilárdságú fonalat, és csupán beszerzéseik 11 %-a származott a KNK-ból. Emiatt nem valószínű, hogy a KNK-ból származó behozatalra bevezetett ideiglenes intézkedések egészében jelentősen befolyásolnák a gépjárműipari ágazatot, mivel ezek a vállalatok nyereségesnek bizonyultak, és nem a KNK volt a fő beszerzési forrás.
(170)
A kötélgyártóktól három kitöltött kérdőív érkezett vissza, a vizsgálati időszakban ezekre a vállalatokra a KNK-ból behozott termékek kevesebb mint 1 %-a esett. A nagy szakítószilárdságú fonalak használata az említett vállalatok teljes forgalmának 18 %-át tette ki, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos haszonkulcs körülbelül 8 %-ot tett ki a vizsgálati időszakban. Az ezen az alapon készített becslés szerint a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámok valószínűleg csak mérsékelten csökkentik haszonkulcsukat. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a behozott mennyiség nagyobbik része (66 %) a KNK-ból, míg 20 %-a Koreából származott. Ennélfogva, amennyiben be kell vezetni az intézkedéseket, ezt az ágazatot valószínűleg nem fogja súlyosan érinteni, mivel a haszonkulcsra csak korlátozott hatásuk van, és más beszerzési források is rendelkezésre állnak.
(171)
Egyes kötélgyártók azzal érveltek, hogy miután a nagy szakítószilárdságú fonalakat túlnyomórészt más ágazatokban használják (pl. gyáripar és az autógyártás), a dömpingellenes intézkedések bevezetése következtében hiány alakulna ki a kötélgyártók által használt nagy szakítószilárdságú fonalakból, miután az unióbeli gyártók állítólag először a nagy piacokra összpontosítják figyelmüket, és a fennmaradó ágazatoknak csak akkor szállítanak, ha erre van szabad kapacitásuk. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy más beszerzési források is rendelkezésre állnak, közéjük értve az Uniós gazdasági ágazatot, Koreát, Tajvan és azok az egyéb harmadik országok, amelyeket ezek az intézkedések nem érintik. Ezért ezt az érvet elutasították.
(172)
Az ipari alkalmazások ágazatában jelenlévő felhasználóktól (tetőfedés, gépszíjgyártás, szíjgyártás és ipari szövetek gyártása) összesen tizenkilencen válaszoltak a kérdőívre. A vizsgálati időszakban ezekre a felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 19 %-a. Az ágazatról rendelkezésre álló információk alapján azoknak a vállalkozásoknak a részesedése, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használnak, a teljes tevékenység 64 %-át teszi ki, és a tevékenység keretében elért átlagnyereség 13 % volt. A dömpingellenes vámok hatására az ágazatban realizált átlagos haszonkulcs vélhetően csak igen kis mértékben fog csökkenni. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy ezek a felhasználók főként uniós előállítóktól és a KNK-tól vásároltak. Ezért a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedéseknek nem lehet jelentős mértékű negatív hatásuk erre az ágazatra, tekintve a haszonkulcsra való korlátozott hatást és az egyéb beszerzési források meglétét.
(173)
Néhány felhasználó felvetette, hogy amennyiben dömpingellenes intézkedéseket foganatosítanának, az kétféleképpen is negatívan érintené őket. Azt állították, hogy nemcsak alternatív források nem állnának rendelkezésükre, de az érintett országok az érintett termékekről a továbbfeldolgozó ipari termékekre áthelyeznék kivitelüket.
(174)
Azt az érvet illetően, hogy nem fognak rendelkezésre állni alternatív források, először azt kell megjegyezni, hogy nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket a Koreából és Tajvanról származó behozatalra. Továbbá amint azt a fenti (171) preambulumbekezdés megemlíti, más beszerzési források is rendelkezésre állnak az intézkedések által nem érintett harmadik országokból. Másodszor pedig az uniós gazdasági ágazat szállításait illetően a vizsgálat hiányosságokat mutatott ki egyes uniós gyártók szállításaiban bizonyos felhasználók részére. A vizsgálat azonban nem talált bizonyítékokat arra, hogy ezek a hiányosságok rendszeresen előfordultak volna. A fentiek alapján és különösképpen a más beszerzési források rendelkezésre állása miatt ezt az érvet elutasították.
(175)
Azt az érvet illetően, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak gyártói az érintett országokban exportjukat a továbbfeldolgozói piacra irányítanák át, meg kell jegyezni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatalra nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket. Ennélfogva, még ha a kínai exportőrök kivitelük egy részét a feldolgozói piacra irányítanák át, a Bizottság úgy gondolja, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak felhasználói meg tudják tartani versenyképességüket, mivel továbbra is képesek lesznek a nagy szakítószilárdságú fonalak az intézkedések által nem érintett más szállítóktól való beszerzésére. Ezért ezt az érvet elutasították.
(176)
A fentiek figyelembevételével, még ha egyes felhasználókra valószínűsíthetően negatív hatásúak a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedések, a különböző gazdasági ágazatok felhasználóira összességében keletkező hatások korlátozottnak ítélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedéseknek nagy valószínűség szerint nem lesz jelentős negatív hatása az érintett termékek gyártóira.
8.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(177)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint összességében nincsenek kényszerítő okok a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen.
9. NEM VETNEK KI VÁMOT
(178)
Azoknak a megállapításoknak a fényében, hogy a dömpingkülönbözet országos léptékű súlyozott átlaga a Koreából és Tajvanról származó behozatal tekintetében elhanyagolható, nem vet ki ideiglenes dömpingellenes vámot az ezekből az országokból származó behozatalra.
10. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
10.1. A kár megszüntetéséhez szükséges mérték
(179)
A dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(180)
Az intézkedések szintjének megállapítása során figyelemmel volt a megállapított dömpingkülönbözetekre és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár felszámolásához szükséges vám összegére.
(181)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy termelési költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az ágazat hasonló gazdasági ágazata a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában realizálható nyereségnek a 2005-ös éven kell alapulnia, amely az egyetlen év volt, amelyben az uniós gazdasági ágazat nyereséget könyvelt el, és amelyben a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a forgalom 3 %-ára rúgó haszonkulcsot olyan megfelelő minimumnak kell tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(182)
Ezen az alapon kárt nem okozó árat számítottak ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazata tekintetében. A kárt nem okozó árat úgy kaptuk meg, hogy a fenti 3 %-os haszonkulcsot hozzáadtuk az előállítási költséghez.
(183)
A szükséges árnövekedést a mintában szereplő KNK-beli exportáló termelők termékenkénti súlyozott import átlagárainak az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az összehasonlított típusok átlagos CIF paritású importérték százalékában fejezték ki.
10.2. Ideiglenes intézkedések
(184)
Az előzőekben kifejtettekre való tekintettel megfontolták, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és a kárkülönbözetek alacsonyabbikának szintjén.
(185)
Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(186)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze.Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(187)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(188)
Az alábbi dömping- és kárkülönbözeteket állapították meg:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Nincs adat
A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok
8,9 %
57,3 %
Összes többi vállalat
9,3 %
57,6 %
11. KÖZZÉTÉTEL
(189)
A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) behozatalára, beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
A mellékletben felsorolt vállalatok
8,9
A977
Összes többi vállalat
9,3
A999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék uniós szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.