KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 13. juli 2011
om bulgariens statstøtte SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) til Ruse Industry
(meddelt under nummer K(2011) 4903)
(Kun den bulgarske version er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/706/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlige artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (1), og
ud fra følgende betragtninger:
I SAGSFORLØB
(1)
Den 30. juni 2009 anmeldte de Bulgarske myndigheder til Kommissionen en omstruktureringsforanstaltning til fordel for Ruse Industry AD (i det følgende benævnt »Ruse Industry« eller »selskabet«), der havde form af en eftergivelse og omlægning af gæld til staten for i alt 9,85 mio. EUR.
(2)
Den 28. juli 2009 blev der sendt en anmodning om flere oplysninger til de bulgarske myndigheder. Bulgarien svarede delvist den 24. august 2009 og anmodede i samme brev om en forlængelse af fristen, hvilket blev indrømmet ved brev af den 28. august 2009. Bulgarien fremsendte yderligere oplysninger den 30. september 2009. Kommissionen anmodede den 27. november 2009 om yderligere oplysninger, hvortil Bulgarien svarede den 15. december 2009. Den 20 december 2009 blev Bulgarien indrømmet en yderligere forlængelse af fristen til at fremsende manglende oplysninger. Bulgarien fremsendte yderligere oplysninger den 17. februar 2010.
(3)
Ved brev af den 14. april 2010 oplyste Kommissionen Bulgarien om, at den med hensyn til den pågældende støtte havde besluttet at indlede en procedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) (2).
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3).
(5)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.
(6)
Bulgarien fremsendte ved brev dateret den 10. maj 2010 til Kommissionen, der blev sendt til og registreret af Kommissionen den 17. juni 2010, bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren. Den 7. juni 2010 fremsendte de bulgarske myndigheder yderligere oplysninger.
(7)
Kommissionen sendte den 29. oktober 2010 en videre anmodning om oplysninger, som Bulgarien svarede på ved brev dateret den 12. november 2010, der blev fremsendt til og modtaget af Kommissionen den 23. november 2010, og ved brev dateret af 3. december 2010, der blev fremsendt til og modtaget af Kommissionen den 6. december 2010.
(8)
Den 11. november 2010 indledte de bulgarske myndigheder en konkursprocedure mod selskabet.
(9)
Ved brev dateret den 14. juni 2010, der er sendt til Kommissionen den 23. november 2010, trak de bulgarske myndigheder deres anmeldelse af den 30. juni 2009 tilbage.
II BESKRIVELSE
(10)
Modtageren af støtten er Ruse Industry. Selskabet (der oprindeligt blev benævnt Ruse Shipyard (4)) blev stiftet i 1991 og er beliggende i Ruse, Bulgarien, i en region, der er berettiget til støtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. Selskabet blev privatiseret i april 1999, da 80 % af dets aktier blev solgt til det tyske selskab Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
Ruse Industry producerer og reparerer metalstrukturer og fremstiller kraner, skibe og skibsudstyr (5). Selskabet havde 196 ansatte i 2009.
(12)
Finansielt havde selskabet faldende omsætning og stigende tab i en årrække før anmeldelsen, hvilket fremgår af nedenstående tabel. I 2008 havde selskabet et negativt driftsresultat og et negativt cash flow.
Tabel 1
Ruse Industry’s årlige omsætning og overskud
i mio. BGN (6)
2005
2006
2007
2008
årlig omsætning
76 239
65 086
17 963
7 035
overskud før skat
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
På tidspunktet for anmeldelsen skyldte Ruse Industry 9,85 mio. EUR til den bulgarske stat.
(14)
Gælden stammer fra lån (7) fra 1996 og 1997 indgået mellem Statens Genopbygnings- og Udviklingsfond og Ruse Shipyard, med en hovedstol, der beløb sig til på 8,45 mio. USD på tidspunktet for indgåelse af låneaftalen.
(15)
I april 1999 blev der indgået en aftale (»1999-omlægningsaftalen«) med finansministeriet, der overtog fordringerne fra Statens Genopbygnings- og Udviklingsfond. Ved aftalen blev 8 mio. EUR af ovenstående gæld og renter redenomineret (8) i euro og i henhold til en ændret tilbagebetalingsplan forpligtede Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH sig til at betale dette beløb mellem den 1. december 2000 og den 30. juni 2006.
(16)
Den 21. maj 2001 indgik finansministeriet og Ruse Industry endnu en aftale, ifølge hvilken fristen for den samlede tilbagebetaling af selskabets gæld til staten (9) med renter, blev udsat til den 30. september 2015 med en henstandsperiode (hvor kun renterne skulle betales, og ikke hovedstolen) til den 31. marts 2006 (»2001-omlægningsaftalen«).
(17)
I 2001-omlægningen omfattede den samlede gæld en hovedstol på 7,97 mio. EUR plus 2 mio. EUR i renter (renter indtil den 1. april 1999). Ifølge aftalen var renten på hovedstolen fastsat til 1 %, og der var fastsat strafrenter på 3 % om året af forfaldne beløb (dvs., hvis selskabet betalte for sent).
(18)
I september 2005 lige før udløbet af henstandsperioden anmodede støttemodtager om en ny omlægning af gælden til staten (udover 2001-aftalen). I december 2006 vurderede det bulgarske konkurrencenævn, at denne anmodning ikke kunne imødekommes i henhold til Bulgariens lovgivning om statsstøtte. Ruse Industry indbragte konkurrencenævnets afgørelse for den øverste forvaltningsdomstol, der afviste Ruse Industry's anmodning i juli 2007. En yderligere appel af denne afgørelse blev også forkastet. På trods af dette forsøgte staten ikke reelt at inddrive den gæld, der var forfalden i henhold til 2001-omlægningsaftalen.
(19)
I juli 2008 foreslog støttemodtageren frivilligt at betale 1 mio. EUR af det forfaldne beløb i to lige store rater. I følge dette tilbud skulle den første rate betales senest oktober 2008 og den anden senest februar 2009. Da Ruse Industry ikke betalte nogen af disse, forlængede staten to gange på selskabets anmodning fristen for betaling af den første rate, første gang indtil december 2008 og derefter til januar 2009.
(20)
Da de betalinger, som Ruse Industry havde lovet at foretage, ikke faldt, sendte de bulgarske myndigheder en rykker i februar 2009. Der blev sendt yderligere rykkere med anmodning om betaling af de forfaldne beløb en gang i april og to gange i juni 2010. Staten fik dog ikke inddrevet gælden, der ikke blev betalt i henhold til 2001-omlægningsaftalen.
(21)
Ved brev af 4. juni 2009 anmodede Ruse Industry igen de bulgarske myndigheder om en omlægning af dets gæld til staten til 2019 med en henstandsperiode indtil 2012. Som følge af denne anmodning og i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF anmeldte Bulgarien den påtænkte omlægning som omstruktureringsstøtte.
(22)
Ved brev af 28. juni 2010 tilbød Ruse Industry igen staten at betale den udestående gæld i henhold til betalingsordningerne under 2001-omlægningsaftalen. I juli 2010 forpligtede selskabet sig til at betale alle forfaldne udestående beløb i to lige store rater, den første inden udgangen af juli 2010, den anden inden udgangen af august 2010. Selskabet formåede dog ikke at overholde denne aftale.
(23)
Ifølge de oplysninger, som de bulgarske myndigheder har fremsendt, havde støttemodtagerne ved udgangen af 2010 tilbagebetalt 1 mio. EUR af den samlede gæld i henhold til 2001-aftalen. Ved udgangen af 2010 beløb den udestående forfaldne gæld i forhold til den samlede gæld sig til 3,7 mio. EUR.
(24)
Brevvekslingen mellem Ruse Industry og de bulgarske myndigheder viser, at de bulgarske myndigheder har sendt et antal rykkere om betaling af de forfaldne udestående beløb. Selv om støttemodtageren udtrykte sin vilje til eller frivilligt tilbød at foretage betalingerne, blev de udestående forfaldne beløb aldrig betalt fuldt ud i henhold til 2001-aftalen. Ud over rykkerskrivelserne er der intet der tyder på, at de bulgarske myndigheder reelt har forsøgt at inddrive fordringerne.
(25)
Med hensyn til hovedstolen betalte Ruse Industry ikke de fastsatte beløb (10) og overholdte altså ikke den halvårlige tilbagebetalingsordning. Desuden blev der kun betalt almindelige renter indtil juli 2008.
(26)
Med hensyn til morarenterne angav de bulgarske myndigheder, at de kontraktligt fastsatte 3 % (se ovenstående betragtning nr. 17) blev lagt til de rater, der skulle betales, fra og med 2006, hvor selskabet skulle begynde at betale dem på ny. Ruse betalte kun morarenter mellem august 2006 og juli 2008. Fra juli 2008 betalte selskabet ikke de pålagte morarenter.
(27)
Den 3. november 2010 anmodede de bulgarske myndigheder officielt om betaling. På dette tidspunkt beløb den forfaldne gæld sig til samlet 3,7 mio. EUR (herunder 3,4 mio. EUR i hovedstol, 151 000 EUR i renter og 140 000 EUR i morarenter).
(28)
På tidspunktet for denne anmodning havde modtager samlet betalt 1 mio. EUR af det beløb, der skulle betales i henhold til omlægningsaftalen fra 2001 (herunder 245 000 EUR af hovedstolen, 705 000 EUR i renter og 50 000 EUR i morarenter). Den seneste faktiske betaling fra Ruse Industry blev foretaget den 11. juli 2008.
(29)
Efter denne anmodning og da selskabet ikke opfyldte sine forpligtelser, begærede de nationale myndigheder den 11. november 2010 modtager konkurs, hvilket var ni år efter omlægningsaftalen i 2001, mere end fire år efter udløbet af henstandsperioden og mere end to år efter den seneste betaling af et hvilket som helst beløb fra Ruse Industry.
(30)
Den 11. november 2010 begærede de bulgarske myndigheder modtager konkurs.
III BESLUTNING OM AT INDLEDE PROCEDUREN
(31)
Som nævnt ovenstående (se betragtning 21) fremsendte modtager i juni 2009 yderligere en anmodning om omlægning af den gæld, der var forfalden i henhold til 2001-aftalen. Denne planlagte omlægning var den foranstaltning, der den 30. juni 2009 blev anmeldt til Kommissionen som omstruktureringsstøtte.
(32)
I henhold til anmeldelsen ville planen bestå i en tilbagebetaling af gælden på 9,85 mio. EUR over en periode på 10 år (dvs. indtil 2019) med en henstandsperiode indtil den 30. juni 2012.
(33)
Bulgarien var af den opfattelse, at den planlagte foranstaltning var forenelig med det indre marked som omstruktureringsstøtte på grundlag af Kommissionens meddelelse om »Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (11).
(34)
Kommissionen tvivlede på om den anmeldte støtte var forenelig. Følgende indledte Kommissionen den 14. april 2010 den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i TEUF.
(35)
Derudover blev der i beslutningen om at indlede proceduren rejst tvivl om, hvorvidt den manglende inddrivelse af selskabets forfaldne gæld i henhold til 2001-omlægningsaftalen udgjorde yderligere statsstøtte.
(36)
De bulgarske myndigheder trak anmeldelsen tilbage den 23. november 2010 og gjorde derved den formelle undersøgelse af den anmeldte foranstaltning overflødig.
IV BULGARIENS BEMÆRKNINGER TIL BESLUTNINGEN OM AT INDLEDE PROCEDUREN
(37)
Med hensyn til den manglende inddrivelse af gælden fremfører Bulgarien blot, at staten fulgte det markedsøkonomiske investorprincip og maksimerede sine chancer for at inddrive gælden ved at give skyldner en mulighed for at tilbagebetale frivilligt. Bulgarien fremførte ingen detaljerede argumenter om dette forhold.
V VURDERING
(38)
I november 2010 trak Bulgarien anmeldelsen af omlægningen af Ruse Industry's gæld til staten tilbage. Dette gjorde den formelle undersøgelse af den anmeldte omstruktureringsstøtte overflødig i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (12).
(39)
Den foranstaltning, der vurderes, er den manglende inddrivelse af gæld i henhold til 2001-omlægningaftalen.
(40)
Med hensyn til Bulgariens tiltrædelse af EU og hvorvidt den manglende inddrivelse af gæld fra og med den 1. januar 2007 kan udgøre ny statsstøtte i henhold til artikel 1c, i forordning (EF) nr. 659/1999, bemærker Kommissionen, at den manglende overholdelse af tilbagebetalingsforpligtelserne i henhold til 2001-omlægningsaftalen og den manglende handling fra statens side førte til, at statens samlede fordringer i henhold til 2001-omlægningsaftalen ændredes. Denne stigning i gælden til staten (dvs. den manglende inddrivelse) har virkninger for tiden efter tiltrædelsen, og derfor kan foranstaltningen betragtes som gældende efter tiltrædelsen og derfor at udgøre ny statsstøtte.
(41)
Det skal også bemærkes, at denne foranstaltning, der ikke var anmeldt, ikke er dækket af tillægget til bilag V til akten om Bulgariens tiltrædelse (13). Mere specifik var den hverken a) trådt i kraft inden den 10. december 1994, b) opregnet i tillægget til bilag V eller c) dækket af overgangsmekanismen i forbindelse med tiltrædelsen.
(42)
På denne baggrund vurderer Kommissionen nedenstående, hvorvidt den manglende inddrivelse af gælden fra den 1. januar 2007 udgør ny statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(43)
I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked.
(44)
Foranstaltningen finansieres af statsmidler, da den bevirker, at staten går glip af indtægter, og finansministeriets beslutninger er beslutninger, der er direkte truffet af staten.
(45)
Den manglende inddrivelse af gæld vedrører Ruse Industry individuelt og er som sådan selektiv.
(46)
Derudover er Ruse Industry en virksomhed, der fremstiller varer, der handles frit i EU. Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at betingelsen om, at konkurrencen og samhandelen i EU skal være påvirket, er opfyldt.
(47)
Kommissionen skal også vurdere, hvorvidt foranstaltningen, der består i en manglende inddrivelse af gælden, giver selskabet en fordel, som det ikke på anden vis ville kunne have fået på markedet.
(48)
Som forklaret ovenstående stammer gælden fra 1996-97 og er allerede blevet omlagt to gange (i 1999 og i 2001). I betragtning af den manglende inddrivelse af gælden i henhold til 2001-omlægningsaftalen og selskabets tidligere manglende overholdelse af dets forpligtelser ville ingen privat kreditor have handlet, som den bulgarske stat gjorde. De oplysninger, der er til rådighed, viser derimod, at der fra den 30. marts, hvor henstandsperioden sluttede, og hvor de første afdrag på hovedstolen skulle betales, men ikke blev det, ikke er blevet taget konkrete skridt for at inddrive gælden. Desuden var selskabets finansielle situation svag (se ovenstående tabel 1), da omsætningen var faldene og tabene stigende, og der var ingen udsigt til at selskabet ville vende tilbage til en situation med overskud. Det skal også bemærkes, at selv om der for dele af gælden (1,13 mio. BGN (14)) var stillet sikkerhed (15), tog de bulgarske myndigheder heller ingen skridt for at inddrive denne gæld af gælden.
(49)
De bulgarske myndigheder har faktisk ikke givet nogen begrundelse for, hvorfor tilbagebetalingsordningen ikke blev håndhævet, og de har ikke begrundet, hvorfor det at vente på frivillige indbetalinger (selskabets tidligere manglende tilbagebetalinger af gæld taget i betragtning) har maksimeret statens chancer for at inddrive gælden.
(50)
Under lignende omstændigheder ville en privat kreditor have tilstræbt, at aftalen blev håndhævet. Derfor giver den manglende overholdelse af 2001-omlægningsaftalen og de bulgarske myndigheders manglende håndhævelse af aftalen en fordel til Ruse Industry.
(51)
På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at den manglende håndhævelse af Ruse Industry’s gæld til staten fra og med den 1. januar 2007 udgør ny statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(52)
Vedrørende det forhold, at støtten muligvis er forenelig, skal det bemærkes, at de bulgarske myndigheder ikke har fremsat argumenter i denne retning.
(53)
Selv om Ruse Industry formelt opfylder betingelserne for at kunne klassificeres som kriseramt virksomhed i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, er kriterierne for forenelig redningsstøtte eller omstruktureringsstøtte ikke opfyldt. Med hensyn til redningsstøtten er det ikke påvist, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, er begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder og ikke har urimelige, negative afsmittende virkninger på andre medlemsstater. Desuden varer den længere end seks måneder. Med hensyn til omstruktureringsstøtte er det på baggrund af manglen på en omstruktureringsplan ikke påvist, at den langsigtede rentabilitet vil blive genoprettet. Desuden er det ikke påvist, at støtten ville blive begrænset til et minimum, og at en situation med urimelige konkurrencefordrejninger ville blive forhindret.
(54)
Selskabet er beliggende i et støttet område i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF og er som sådan berettiget til støtte i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (16). Foranstaltningen lever dog heller ikke op til disse retningslinjer. For så vidt angår driftsstøtte, fremmer støtten ikke udviklingen af nogen aktiviteter eller økonomiske områder, og den er ikke tidsbegrænset, degressiv eller står i et rimeligt forhold til det, der er nødvendigt for at afhjælpe særlige økonomiske problemer.
(55)
Ingen andre begrundelser for mulig forenelighed gør sig gældende. Derfor strider støtten mod reglerne og er uforenelig med TEUF.
(56)
I henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis er Kommissionen, når den fastslår, at støtte er uforenelig med fællesmarkedet, beføjet til at bestemme, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre støtten (17). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (18). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for betalingen er genoprettet (19).
(57)
I tråd med ovennævnte retspraksis bestemmer artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/99, at »i negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.
(58)
Da de foreliggende foranstaltninger anses for at være støtte, som er ulovlig og uforenelig med det indre marked, skal støttebeløbene tilbagesøges for at genoprette den situation, der eksisterede før støtten blev ydet. Starttidspunktet for tilbagesøgningen bør være det tidspunkt, hvor fordelen blev ydet til støttemodtageren, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for modtageren, der skal betale renter, indtil beløbene er tilbagebetalt.
(59)
Det støtteelement, der er uforeneligt med det indre marked skal beregnes som det beløb, der skulle betales men ikke blev det i henhold til 2001-omlægningaftalen, fra den 1. januar 2007 indtil den 11. november 2010, hvor Bulgarien anmeldte sin gæld i konkursproceduren. På dette tidspunkt beløb den forfaldne gæld sig til 3,7 mio. EUR. Bulgarien skal udregne det nøjagtige beløb, der også medtager de påløbne renter. Andre betalinger uden relation til aftalerne kan fratrækkes de beløb, der skal tilbagebetales som ulovlig og uforenelig støtte.
VI KONKLUSION
(60)
For det første bemærker Kommissionen, at Bulgarien trak anmeldelsen om den anmeldte omlægning af gæld på 9,85 mio. EUR tilbage, og at den formelle undersøgelse af denne foranstaltning derved er overflødiggjort.
(61)
For det andet konkluderer Kommissionen, at den manglende inddrivelse af gælden til staten fra den 1. januar 2007 udgør ny statsstøtte til Ruse Industry i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(62)
Da denne statsstøtte er ulovlig og uforenelig, skal den tilbagebetales af modtager -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Kommissionen har besluttet at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til den anmeldte gældsomlægningsordning vedrørende 9,85 mio. EUR, da Bulgarien har trukket sin anmeldelse tilbage.
Artikel 2
Den statsstøtte, som Bulgarien ulovligt ydede Ruse Industry i modstrid med artikel 108, stk. 3, i TEUF ved at undlade at inddrive gælden til staten fra den 1. januar 2007, uforenelig med et indre marked.
Artikel 3
1. Bulgarien skal tilbagesøge den i artikel 2 omhandlede støtte fra støttemodtageren
2. De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra den 1. januar 2007 og indtil de er tilbagebetalt.
3. Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (20).
Artikel 4
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 2 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Bulgarien sikrer, at denne beslutning efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.
Artikel 5
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse indsender Bulgarien følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Bulgarien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. På Kommissionens anmodning giver Bulgarien omgående oplysninger om de planlagte eller allerede gennemførte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse. Bulgarien giver desuden detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, som støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 13.)
a Bulgária által a Ruse Industry vállalkozás javára nyújtott SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 4903. számú dokumentummal történt)
(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/706/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezések alapján tegyék meg észrevételeiket (1),
mivel:
I ELJÁRÁS
(1)
2009. június 30-án a bolgár hatóságok bejelentették a Bizottságnak a Ruse Industry AD (a továbbiakban: Ruse Industry vagy a vállalkozás) javára hozott szerkezetátalakítási intézkedést, amely az állammal szembeni 9,85 millió EUR tartozás részletekben való törlesztése és átütemezése formájában valósult volna meg.
(2)
A Bizottság 2009. július 28-án a bolgár hatóságoktól részletes információkat kért be. Bulgária 2009. augusztus 24-i levelében részben válaszolt, és ugyanebben a levelében a határidő meghosszabbítását kérte, amelyet a Bizottság 2009. augusztus 28-i levelében engedélyezett. 2009. szeptember 30-án Bulgária kiegészítő információkat küldött. 2009. november 27-én a Bizottság további felvilágosítást kért, amelyet Bulgária 2009. december 15-én megadott. 2009. december 20-án a Bizottság ismét meghosszabbította a hiányzó információk benyújtására vonatkozó határidőt. Bulgária 2010. február 17-én nyújtotta be a kiegészítő információkat.
(3)
A Bizottság 2010. április 14-i levelében tájékoztatta Bulgáriát azon határozatáról, amely szerint e támogatással szemben megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (2).
(4)
Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).
(5)
Az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz.
(6)
Bulgária 2010. május 10-i levelében benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra vonatkozó észrevételeit, amelyeket a Bizottság 2010. július 17-én érkeztetett és iktatott. 2010. július 7-én a bolgár hatóságok kiegészítő információkat küldtek.
(7)
2010. október 29-én a Bizottság kiegészítő információkat kért be, amire a bolgár hatóságok a 2010. november 23-én kelt és a Bizottságnál 2010. november 23-án érkeztetett és iktatott, valamint a 2010. december 3-én kelt és a Bizottságnál 2010. december 6-án érkeztetett és iktatott levelükben válaszoltak.
(8)
2010. november 11-én a bolgár hatóságok a vállalkozás ellen csődeljárást indítottak.
(9)
A bolgár hatóságok 2010. június 14-én kelt és a Bizottságnál 2010. november 23-án érkeztetett és iktatott levelükben visszavonták a 2009. június 30-án tett bejelentésüket.
II AZ ÜGY LEÍRÁSA
(10)
A támogatási intézkedés kedvezményezettje a Ruse Industry. A vállalkozás (korábbi nevén Ruszei Hajógyár (4)) 1991-ben jött létre és a bulgáriai Rusze régióban működik, amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatásra jogosult régió. A vállalkozást 1999 áprilisában magánosították, ekkor részesedéseinek 80 %-át a német Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH tulajdonába került.
(11)
A Ruse Industry fémszerkezetek gyártásával és javításával, valamint daruk, hajók és tengerészeti berendezések gyártásával foglalkozik (5). 2009-ben a vállalkozás 196 főt foglalkoztatott.
(12)
Ami a vállalkozás pénzügyeit illeti, a vállalkozás forgalma a bejelentést megelőzően több éven át folyamatosan csökkent, veszteségei pedig nőttek, amint az az alábbi táblázatból is kitűnik. 2008-ban a vállalkozás negatív működési eredményt és negatív pénzforgalmat könyvelt el.
1. táblázat
A Ruse Industry éves forgalma és nyeresége
(millió BGN) (6)
2005
2006
2007
2008
éves forgalom
76 239
65 086
17 963
7 035
adózás előtti eredmény
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
A bejelentés idején a Ruse Industry 9,85 millió EUR-val tartozott a bolgár államnak.
(14)
A tartozás az Állami Újjáépítési és Fejlesztési Alap és a Ruszei Hajógyár között 1996-ban és 1997-ben kötött hitelmegállapodásokból keletkezett (7), és főösszege az adott időben körülbelül 8,45 millió USD volt.
(15)
1999 áprilisában megállapodásra került sor (a továbbiakban: az 1999. évi átütemezés) a pénzügyminisztériummal, amely átvállalta az Állami Újjáépítési és Fejlesztési Alap követeléseit. A megállapodás értelmében a fenti adósságból 8 millió USD-t és annak felhalmozott kamatait átváltották EUR-ra (8), a Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH pedig kötelezettséget vállalt arra, hogy ezt az összeget 2000. december 1. és 2006. június 30. között az átütemezett fizetési terv alapján visszafizeti.
(16)
2001. május 21-én a pénzügyminisztérium és a Ruse Industry egy másik megállapodást is kötött, amelynek értelmében 2015. szeptember 30-ig halasztották a vállalkozás állammal szembeni teljes kötelezettségeinek (9), valamint a felhalmozott kamatoknak a visszafizetését, továbbá 2006. március 31-ig tartó méltányossági időszakot határoztak meg (amely alatt csak a kamatokat kell fizetni, a főösszeget nem) (a továbbiakban: a 2001. évi átütemezés).
(17)
A 2001. évi átütemezés értelmében az összes kötelezettség a következőkből állt össze: 7,97 millió EUR hitel, valamint (1999. április 1-jéig felgyülemlett) 2 millió EUR kamat. A megállapodás értelmében a főösszeg után évi 1 % kamat, a lejárt összegek után pedig (azaz amennyiben a vállalkozás késedelmesen fizet) évi 3 % büntetőkamat jár.
(18)
2005. szeptemberében, kevéssel a méltányossági időszak lejárta előtt a kedvezményezett kötelezettségei ismételt átütemezését kérte (a 2001. évi megállapodáshoz képest). 2006 decemberében a bolgár versenyhivatal megállapította, hogy a kérelem bolgár állami támogatási törvény értelmében nem fogadható el. A Ruse Industry a versenyhivatal döntése ellen fellebbezést nyújtott be a Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz, amely a fellebbezést 2007 júliusában elutasította. A döntés elleni újabb fellebbezést szintén elutasították. Ennek ellenére az állam nem kísérelte meg a 2001. évi átütemezés szerint lejárt összeg végrehajtását.
(19)
2008 júliusában a kedvezményezett önként felajánlotta a lejárt összegből 1 millió EUR két egyenlő részletben történő visszafizetését. E felajánlás szerint az első részletet 2008 októberéig, a másodikat pedig 2009 februárjáig kellett volna kifizetni. Amikor a Ruse Industry egyik részletet sem fizette ki, az állam a vállalkozás kérésére két alkalommal - először 2008 decemberéig, majd 2009 januárjáig - meghosszabbította az első részlet fizetési határidejét.
(20)
Miután a Ruse Industry nem teljesítette megígért kifizetéseit, 2009 februárjában a bolgár hatóságok fizetési emlékeztetőt küldtek. A lejárt összegről áprilisban, majd két alkalommal 2010 júniusában is fizetési emlékeztetőt küldtek. Ennek ellenére az állam nem hajtotta hatékonyan be a tartozást, amelynek visszafizetésére nem került sor a 2001. évi átütemezés szerint.
(21)
A Ruse Industry 2009. június 4-i levelében ismét kérte a bolgár hatóságoktól az állammal szembeni tartozás 2019-ig történő elhalasztását, valamint a méltányossági időszak 2012-ig történő megállapítását. E kérelem szerint és az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően Bulgária szerkezetátalakítási támogatásként jelentette be a kötelezettség tervezett átütemezését.
(22)
2010. június 28-i levelében a Ruse Industry ismét felajánlotta az államnak a 2001. évi átütemezésben foglalt visszafizetési rendelkezések alapján a fennmaradó kötelezettségek kifizetését. 2010 júliusában a vállalkozás minden lejárt és ki nem fizetett tartozásának visszafizetését vállalta két egyenlő részletben: az első részletet 2010. július végéig, a másodikat pedig 2010. augusztus végéig fizette volna be. Ehhez a megállapodáshoz azonban a vállalkozásnak nem sikerült tartania magát.
(23)
A bolgár hatóságok tájékoztatása szerint 2010 végéig a kedvezményezett 1 millió EUR-t fizetett vissza a 2001. évi átütemezés szerint járó teljes megfelelő összegből. 2010 végéig a ki nem fizetett és lejárt tartozások a teljes megfelelő összeg vonatkozásában elérték a 3,7 millió EUR-t.
(24)
A Ruse Industry és a bolgár hatóságok levelezéséből kiderül, hogy a bolgár hatóságok több fizetési emlékeztetőt is küldtek a megfelelő kintlévő összegről. Bár a kedvezményezettnek kifejezett szándékában állt a fizetés, illetve önként felajánlotta azt, a gyakorlatban soha nem fizetette vissza a teljes, a 2001. évi átütemezés alapján fennmaradó összeget. Az emlékeztetőkön kívül semmilyen más bizonyíték nincs arra, hogy a bolgár hatóságok lépéseket tettek volna követeléseik hatékony érvényesítésére.
(25)
Ami a főösszeget illeti, a Ruse Industry nem fizette ki a meghatározott összeget (10), azaz nem tett eleget a hathónapos átütemezési rendszernek. A rendes kamatokat is csak 2008. júliusáig fizette.
(26)
A büntetőkamatok tekintetében a bolgár hatóságok jelezték, hogy a szerződésben meghatározott 3 %-ot (lásd a (17) preambulumbekezdést) 2006-tól számították fel az esedékes részletek után, amikor is a vállalkozásnak meg kellett volna kezdenie a részletfizetést. Ezeket a büntetőkamatokat a Ruse Industry csak 2006 augusztusa és 2008 júliusa között fizette. 2008 júliusától fogva a vállalkozás nem fizette ki a felszámított büntetőkamatot.
(27)
2010 november 3-án a bolgár hatóságok hivatalos fizetési felszólítást állítottak ki. Ekkor a késedelmes tartozás összege 3,7 millió EUR volt (amelyből 3,4 millió EUR volt a főösszeg, 151 000 EUR a kamat és 140 000 EUR a büntetőkamat).
(28)
A felszólításig a kedvezményezett összesen 1 millió EUR-t fizetett ki a 2001. évi átütemezés alapján járó összegből (amelyből 245 000 EUR a főösszeg, 705 000 EUR a kamat és 50 000 EUR a büntetőkamat). A Ruso Industry utolsó, tényleges kifizetésére 2008. július 11-én került sor.
(29)
A felszólítás után és miután a vállalkozás nem teljesítette kötelezettségeit, a nemzeti hatóságok 2010. november 11-én csődeljárást indítottak a kedvezményezettel szemben (azaz kilenc évvel a 2001. évi átütemezés és négy évvel a méltányossági időszak lejárta után, valamint 2 évvel azután, hogy a Ruse Industry bárminemű fizetést teljesített volna).
(30)
2010. november 11-én a bolgár hatóságok csődeljárást indítottak a kedvezményezett ellen.
III AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT
(31)
A fentiek szerint (lásd a (21) preambulumbekezdést) a kedvezményezett 2009 júniusában kérte a 2001. évi átütemezés szerinti tartozások ismételt átütemezését. Ez a tervezett átütemezés volt az az intézkedés, amelyet Bulgária 2009. június 30-án szerkezetátalakítási támogatásként jelentett be a Bizottságnak.
(32)
A bejelentés szerint 10 év alatt (azaz 2019-ig) 9,85 millió EUR tartozást fizettek volna ki a terv alapján, és 2012. június 30-áig tartó méltányossági időszakot határoztak meg.
(33)
Bulgária szerint a tervezett intézkedés a „Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról” című bizottsági közlemény (11) alapján szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethető a belső piaccal.
(34)
A Bizottságnak kételyei voltak a bejelentett támogatás összeegyeztethetőségét illetően. Ennek megfelelően a Bizottság 2010. április 14-én elindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(35)
Emellett az eljárás elindításáról szóló határozatban kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a vállalkozásnak a 2001. évi átütemezésről szóló megállapodás szerinti lejárt kötelezettségeinek múltbeli be nem hajtása esetleg további állami támogatást képez.
(36)
Ezt a bejelentést a bolgár hatóságok 2010 november 23-án visszavonták, így az intézkedés hivatalos vizsgálata tárgytalanná vált.
IV BULGÁRIA ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATBAN
(37)
A tartozás végre nem hajtása tekintetében Bulgária mindössze annyit közölt, hogy az állam olyan piacgazdasági magánbefektető módjára járt el, amely maximalizálni igyekezett annak az esélyét, hogy az önkéntes fizetéssel visszakapja a tartozást. Bulgária e tekintetben nem szolgáltatott részletes érveket.
V ÉRTÉKELÉS
(38)
Bulgária 2010 novemberében visszavonta a Ruse Industry állammal szembeni kötelezettségeiről szóló megállapodás bejelentését. Következésképpen az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet (12) 8. cikkének (2) bekezdése értelmében feleslegessé vált a bejelentett szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatása.
(39)
A vizsgált intézkedés tárgya a 2001. évi átütemezés szerinti követelés végre nem hajtása.
(40)
Ami Bulgária EU-csatlakozását illeti, valamint azt a kérdést, hogy a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének c) bekezdése értelmében 2007. január 1-jétől az adósság végre nem hajtás potenciálisan új támogatást jelent-e, a Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezett által a 2001. évi átütemezés szerinti megfelelő összegek vissza nem fizetése, valamint az, hogy az állam nem lépett fel, az állam teljes kockázatának megváltozásához vezetett a 2001. évi átütemezés szerint. Az állammal szembeni tartozások növekedése (azaz a végrehajtás hiánya) a csatlakozás ideje után ható következményekkel jár, ezért úgy kell tekinteni, hogy az intézkedés a csatlakozás után is alkalmazandó, és állami támogatást képez.
(41)
Megjegyzendő továbbá, hogy az intézkedés, amely nem került bejelentésre, nem tartozik Bulgária csatlakozási okmánya (13) V. melléklete függelékének hatálya alá. Különösen nem a) lépett hatályba 1994. december 31. előtt, b) tartozott az V. melléklet függelékének hatálya alá és c) tartozott a csatlakozás előtti ideiglenes mechanizmus hatálya alá.
(42)
Ezzel kapcsolatban a Bizottság az alábbiakban megvizsgálja, hogy a kötelezettségek érvényesítésének hiánya az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében 2007. január 1-től új támogatásnak minősül-e.
(43)
A tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy ezzel fenyeget, az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése alapján összeegyeztethetetlen a belső piaccal, amennyiben hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.
(44)
Az intézkedést állami forrásokból finanszírozták - hiszen az az állam számára bevételkiesést jelentett - és a pénzügyminisztérium határozatai az állam közvetlen határozatainak minősülnek.
(45)
A tartozás végrehajtásának mellőzése egyedül a Ruse Industry-t érinti, és ily módon szelektív.
(46)
Emellett a Ruse Industry árutermelő vállalkozás, amelynek termékeivel az Unión belül szabadon kereskednek. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy teljesül a verseny torzítására és az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó feltétel.
(47)
A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy a tartozás végre nem hajtása formájában történt intézkedés olyan előnyt biztosított-e a vállalkozásnak, amelyhez az egyébként a piacon nem juthatott volna hozzá.
(48)
Amint azt fentebb kifejtettük, a kötelezettség 1996-97. évben keletkezett, és már kétszer átütemezésre került (1999-ben és 2001-ben). Ami a 2001. évi átütemezés szerinti tartozás végre nem hajtását illeti, valamint azt, hogy a vállalkozás korábban nem teljesítette kötelezettségeit, egy magánhitelező nem járt volna el úgy, ahogy a bolgár állam. A rendelkezésre álló információk szerint a bolgár állam 2006. március 30-ától nem tett semmilyen konkrét lépést a tartozás visszakövetelésére, holott a méltányossági időszak már lejárt, és esedékessé vált a hitel első részlete, amelyet nem fizettek ki. Ezen túlmenően a vállalkozás rossz pénzügyi helyzetben volt (lásd az 1. táblázatot), ami megfigyelhető volt a gyenge forgalmon és a veszteség növekedésén, és a vállalkozásnak nem volt semmilyen kilátása a nyereségessé válásra. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy bár a tartozás egy részére (1,13 millió BGN (14)) garanciális fedezet volt (15), a bolgár hatóságok nem tettek lépéseket ennek a tartozási résznek a visszakövetelésére sem.
(49)
Valójában a bolgár hatóságok nem adtak semmilyen magyarázatot arra, hogy miért nem hajtották végre az átütemezési rendszert, továbbá azt sem tudták megindokolni, hogy az önkéntes fizetésre való várakozás miért maximalizálta volna a tartozás behajtásának esélyeit (tekintve a vállalkozás negatív hitelfizetési előtörténetét).
(50)
Hasonló körülmények között egy magánhitelező kérte volna a megállapodás végrehajtását. Tehát a 2001. évi átütemezés végre nem hajtása és a tartozás Bulgária általi be nem hajtása előnyt jelentett a Ruse Industry számára.
(51)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állammal szembeni tartozás végre nem hajtása a Ruse Industry számára az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében 2007. január 1-jétől újabb támogatás nyújtását jelentette.
(52)
Ami az esetleges összeegyeztethetőségét illeti, meg kell jegyezni, hogy Bulgária e vonatkozásban semmilyen érvet nem terjesztett elő.
(53)
Még ha a Ruse Industry a „Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról” című bizottsági közlemény értelmében hivatalosan is nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, akkor sem teljesülnek az összeegyeztethető megmentési és szerkezetátalakítási támogatás feltételei. Ami ugyanis a megmentési támogatást illeti, nem bizonyosodott be, hogy az intézkedés a szükséges minimumra korlátozódik, hogy súlyos társadalmi nehézségek miatt nyújtották, sem pedig az, hogy hatása nem gyűrűzne feleslegesen tovább a többi tagállamra. Ezen túlmenően az intézkedés időtartama meghaladja a hat hónapot. Ami a szerkezetátalakítási támogatást illeti, a szerkezetátalakítási terv hiányában nem bizonyítható, hogy csakugyan helyreállítható lett volna a hosszú távú életképesség. Emellett az sem bizonyítható, hogy a támogatás a minimálisra korlátozódott, és kerülte a verseny felesleges torzulását.
(54)
A vállalkozás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott régióban található, ezért a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (16) (a továbbiakban: az iránymutatás) alapján a regionális támogatás megengedhető. Az intézkedés azonban nem felel meg ennek az iránymutatásnak. Ami ugyanis az esetleges működési támogatást illeti, ez a támogatás nem segíti elő semmilyen tevékenység vagy gazdasági terület fejlesztését, időtartama nem korlátozott, mértéke nem csökkenő és nem a kifejezett gazdasági hiányosságok leküzdéséhez szükséges mértékkel arányos.
(55)
Más okokkal szintén nem támasztható alá az összeegyeztethetőség. A támogatás tehát nem jogszerű, és nem egyeztethető össze az EUMSZ-szel.
(56)
Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell-e azt a támogatást (17), amely a Bizottság álláspontja szerint nem egyeztethető össze a belső piaccal. Szintén a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében a támogatás eltörlése vonatkozásában az államra kirótt kötelezettség célja a korábbi helyzet visszaállítása (18). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezettek visszatérítették a jogellenes támogatás jogcímén nyújtott összegeket, elveszítve így azon előnyt, amelyet a piaci versenytársakkal szemben élveztek, és visszaállt a támogatás juttatása előtti helyzet (19).
(57)
Az említett ítélkezési gyakorlatból következően a 659/999/EK rendelet 14. cikke megállapítja, hogy „Amennyiben jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.
(58)
Tekintve tehát, hogy a szóban forgó intézkedés jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, a támogatás összegeit vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy helyreálljon az a piaci helyzet, amely a támogatás kifizetése előtt fennállt. Ezért a visszafizettetést attól a pillanattól kezdve kell alkalmazni, amikortól a kedvezményezett előnyben részesült, azaz amikortól a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és a tényleges visszafizetésig tartó időszakra visszafizetési kamatokat kell kiszabni.
(59)
Az összeférhetetlen intézkedések támogatási eleme egyenlő a 2001. évi átütemezés szerint az államnak járó kifizetetlen összeggel 2007. január 1-jétől2010. november 11-ig, amikor is Bulgária a fizetésképtelenségi eljárásban bejelentette követelését. Ekkor a lejárt összeg 3,7 millió EUR volt. A visszakövetelendő pontos összeget a felszámítandó kamatokkal együtt Bulgáriának kell megállapítania. A korábbi, nem a megállapodás keretében teljesített különféle kifizetések levonhatók a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetendő összegéből.
VI KÖVETKEZTETÉSEK
(60)
A Bizottság egyrészt megjegyzi, hogy Bulgária visszavonta a körülbelül 9,85 millió EUR összegű bejelentett tartozás átütemezését, így a hivatalos eljárás megindítása tárgytalanná vált.
(61)
Másrészt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állammal szemben fennálló tartozás végre nem hajtása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében 2007. január 1-jétől a Ruse Industry javára újabb állami támogatás nyújtását jelentette.
(62)
Mivel az állami támogatás jogszerűtlen és nem egyeztethető össze a belső piaccal, a kedvezményezettel vissza kell fizettetni.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság úgy határozott, hogy lezárja a mintegy 9,85 millió EUR tartozás bejelentett átütemezésére vonatkozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, megjegyezve, hogy Bulgária visszavonta a bejelentését.
2. cikk
A belső piaccal összeegyeztethetetlen a Bulgária által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (3) bekezdésének megsértésével a Ruse Industry javára nyújtott jogellenes állami támogatás, amelyet azáltal nyújtott, hogy 2007 január 1-jétől az állam nem hajtotta végre a tartozást.
3. cikk
1. Bulgáriának vissza kell fizettetnie a kedvezményezettel az 2. cikkben említett támogatást.
2. A visszafizetendő összegek után kamat jár 2007. január 1-jétől a teljes visszafizetésig tartó időszakra.
3. A kamatokat a 794/2004/EK (20) bizottsági rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
4. cikk
1. A 2. cikkben említett támogatás behajtására azonnal és hatékonyan sort kell keríteni.
2. Bulgária gondoskodik arról, hogy e határozatot az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.
5. cikk
1. E határozat megküldésétől számított két hónapon belül Bulgária az alábbi információkat szolgáltatja a Bizottságnak:
a)
a kedvezményezettől behajtandó teljes összeg (a főösszeg és a visszafizettetési kamat);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása;
c)
igazoló dokumentumok arra vonatkozóan, hogy a támogatás kedvezményezettjével szemben megindították a visszafizettetési eljárást.
2. Bulgária folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat alkalmazása érdekében hozott nemzeti intézkedések alakulásáról mindaddig, amíg meg nem szűnik a 2. cikkben említett támogatás. A Bizottság egyszerű kérésére Bulgária haladéktalanul információkat szolgáltat a határozat betartása céljából már meghozott, illetve tervezett intézkedésekről. Ugyanakkor Bulgária részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettől már behajtott támogatási összegekről és visszafizettetési kamatokról.
6. cikk
Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 13-án.