KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 206/2012
af 6. marts 2012
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg og komfortventilatorer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen efter proceduren i samme direktivs artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, stk. 2, og efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design eventuelt gennemførelsesforanstaltninger for produkter, der frembyder et stort potentiale for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, f.eks. opvarmnings-, ventilations- og luftkonditioneringssystemer.
(3)
Kommissionen har udført en forberedende teknisk, miljømæssig og økonomisk undersøgelse med henblik på en analyse af klimaanlæg og komfortventilatorer, som typisk anvendes i husholdninger og små erhvervslokaler. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
De vigtigste miljøaspekter af de omfattede produkter, der i forbindelse med denne forordning anses for væsentlige, er elforbruget i brugsfasen og lydeffektniveauet. Den forberedende undersøgelse pegede også på en eventuel udsivning af kølemiddel som et væsentligt miljøaspekt i form af direkte drivhusgasemissioner, som i gennemsnit udgør 10-20 % af de samlede direkte og indirekte drivhusgasemissioner.
(5)
Det fremgår af den forberedende undersøgelse og blev bekræftet under udarbejdelsen af konsekvensanalysen, at der mangler oplysninger om komfortventilatorers energieffektivitet. Med henblik på at stille vigtige oplysninger til rådighed for markedstilsynsmyndighederne og fremme en effektiv markedsovervågning i forbindelse med fastsættelsen af mindstekrav til energieffektivitet fremover vil krav til produktinformationer for komfortventilatorer dog sikre, at ventilatorens effektivitet og de anvendte målemetoder er tydeligt angivet på produktet. Herudover fastsættes der krav til standbytilstand og slukket tilstand for komfortventilatorer.
(6)
Det årlige elforbrug i EU for produkter omfattet af denne forordning anslås til 30 TWh i 2005. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, forventes det årlige elforbrug at stige til 74 TWh i 2020. De forberedende undersøgelser viste, at elforbruget for produkter, der er omfattet af denne forordning, kan reduceres væsentligt.
(7)
Den forberedende undersøgelse viser, at kravene med hensyn til andre parametre for miljøvenligt design, der er omhandlet i bilag I, del 1, til direktiv 2009/125/EF, er unødvendige, fordi klimaanlægs elforbrug og lydeffektniveau i brugsfasen er de aspekter, der har langt den største betydning for miljøet.
(8)
Der fastsættes ingen særlige krav til kølemidler i denne forordning, eftersom kølemidler er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 af 17. maj 2006 om visse fluorholdige drivhusgasser (2). Der foreslås dog en bonus i forbindelse med kravene til miljøvenligt design for at lede markedet i retning af mindre miljøskadelige kølemidler. Denne bonus vil medføre lavere mindstekrav til effektivitet for apparater, der anvender kølemidler med et lavt potentiale for global opvarmning (GWP).
(9)
Klimaanlæg kan være del af systemer, der er installeret i bygninger. I national lovgivning, som bl.a. bygger på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU om bygningers energipræstationer (3), kan der fastsættes nye strengere krav til sådanne klimaanlæg under anvendelse af de beregnings- og målemetoder, der er defineret i denne forordning for så vidt angår klimaanlæggets effektivitet.
(10)
Standbytilstand- og slukket tilstand-funktioner kan udgøre en betydelig del af apparaternes samlede elforbrug. For klimaanlæg (med undtagelse af klimaanlæg med dobbeltkanal og enkeltkanal) indgår elforbruget til disse funktioner som en del af mindstekravene til energipræstation og i metoden til måling af sæsonenergieffektivitet. Standbytilstand- og slukket tilstand-kravene til klimaanlæg med dobbeltkanal og enkeltkanal fastsættes ud fra kravene til miljøvenligt design i Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 (4).
(11)
Det forventes, at kravene til miljøvenligt design i denne forordning sammen med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 626/2011 af 4. maj 2011 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår krav til energimærkning af klimaanlæg (5) i 2020 vil give årlige elektricitetsbesparelser på 11 TWh sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.
(12)
Produkter, der er omfattet af denne forordning, bør gøres mere energieffektive ved anvendelse af allerede eksisterende, generiske og omkostningseffektive teknologier, der kan reducere de samlede omkostninger til anskaffelse og drift af disse produkter.
(13)
Kravene til miljøvenligt design bør hverken påvirke produktets brugsegenskaber, som slutbrugeren oplever dem, eller skade sundhed, sikkerhed eller miljø. Fordelene ved at nedbringe elforbruget i brugsfasen bør mere end opveje eventuelle ekstra miljøpåvirkninger i produktionsfasen.
(14)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres gradvis for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Faserne bør planlægges, så negative virkninger for brugsegenskaberne for udstyr på markedet undgås, og der bør tages hensyn til omkostningsvirkningen for slutbrugere og producenter, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(15)
Målingerne af de relevante produktparametre bør udføres ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede europæiske standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/48/EF af 20. juli 1998 om ændring af direktiv 98/34/EF om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (6).
(16)
I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2009/125/EF bør denne forordning specificere de gældende procedurer for overensstemmelsesvurdering.
(17)
For at lette kontrollen af overholdelsen bør producenterne give oplysninger i den i bilag IV og V til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(18)
Ud over de retligt bindende krav i denne forordning bør der opstilles vejledende referenceværdier for de bedste tilgængelige teknologier for at sikre omfattende og let adgang til information om de miljømæssige egenskaber i hele deres livscyklus for de produkter, der er omfattet af denne forordning.
(19)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes krav til miljøvenligt design for klimaanlæg med almindelig elnettilslutning, som bringes i omsætning, og som har en nominel ydelse på ≤ 12 kW til køling eller opvarmning, hvis produktet ikke har en kølefunktion, og komfortventilatorer med et elektrisk effektoptag på ≤ 125 W.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
apparater, som anvender andre energikilder end elektricitet
b)
klimaanlæg, hvor der på kondensatorsiden og/eller fordampersiden ikke anvendes luft som varmeoverførselsmedium.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF anvendelse.
Endvidere forstås ved:
1) »klimaanlæg«: et apparat til køling og/eller opvarmning af indendørs luft ved hjælp af en dampkompressionscyklus drevet af en elkompressor, herunder også klimaanlæg med ekstra funktioner som f.eks. affugtning, luftrensning, ventilation eller supplerende luftopvarmning ved hjælp af elektrisk modstandsopvarmning, og apparater, der eventuelt anvender vand (enten i form af kondenseret vand, der dannes på fordampningssiden, eller i form af vand tilført udefra) til fordampning på kondensatoren, forudsat at apparatet også kan fungere uden brug af yderligere vand, udelukkende ved brug af luft
2) »klimaanlæg med dobbeltkanal«: et klimaanlæg, som i sin helhed er placeret i det luftkonditionerede rum, tæt på en væg, og hvor luftindtaget til kondensatoren (eller fordamperen) under køling og opvarmning foregår fra udendørs fri luft via en kanal, og hvor luftafgangen foregår via en anden kanal til udendørs fri luft
3) »klimaanlæg med enkeltkanal«: et klimaanlæg, hvor luftindtaget til kondensatoren (eller fordamperen) under køling og opvarmning sker fra det rum, hvor apparatet er placeret, og udledningen foregår uden for det pågældende rum
4) »nominel ydelse«: (Prated): køle- eller varmeydelse for apparatets dampkompressionscyklus under standarddriftsforhold
5) »komfortventilator«: et apparat, som først og fremmest er beregnet til at skabe luftcirkulation omkring eller på dele af menneskekroppen med henblik på personlig kølekomfort, herunder komfortventilatorer, som også har andre funktioner som f.eks. belysning
6) »ventilatorens effektoptag« (PF): en komfortventilators elektriske effektoptag i watt, når den kører med den angivne maksimale ventilatorluftgennemstrømning, målt med oscillatorfunktionen slået til (hvis/når det er relevant).
Der er anført yderligere definitioner i bilag I til brug i bilagene.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design og tidsplan
1. Kravene til miljøvenligt design for klimaanlæg og komfortventilatorer er anført i bilag I.
2. De forskellige krav til miljøvenligt design træder i kraft efter følgende tidsplan:
Fra den 1. januar 2013 gælder følgende:
klimaanlæg med enkeltkanal og dobbeltkanal skal opfylde kravene i bilag I, punkt 2, litra a).
Fra den 1. januar 2013 gælder følgende:
a)
klimaanlæg, med undtagelse af klimaanlæg med enkeltkanal og dobbeltkanal, skal opfylde kravene i bilag I, punkt 2, litra b), og punkt 3, litra a), b) og c)
b)
klimaanlæg med enkeltkanal og dobbeltkanal skal opfylde kravene i bilag I, punkt 3, litra a), b) og d)
c)
komfortventilatorer skal opfylde kravene i bilag I, punkt 3, litra a), b) og e).
Fra den 1. januar 2014 gælder følgende:
a)
klimaanlæg skal opfylde kravene til miljøvenligt design i bilag I, punkt 2, litra c)
b)
klimaanlæg med enkeltkanal og dobbeltkanal skal opfylde kravene i bilag I, punkt 2, litra d).
3. Om kravene til miljøvenligt design er overholdt, fastslås ved målinger og beregninger, der opfylder kravene i bilag II.
Artikel 4
Overensstemmelsesvurdering
1. Proceduren for overensstemmelsesvurdering i artikel 8 i direktiv 2009/125/EF er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
2. I forbindelse med overensstemmelsesvurdering i henhold til artikel 8 i direktiv 2009/125/EF skal den tekniske dokumentation omfatte resultaterne af den beregning, der er beskrevet i denne forordnings bilag II.
Artikel 5
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører det i artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF omhandlede markedstilsyn, anvende den verifikationsprocedure, der er beskrevet i bilag III til denne forordning, for de i bilag I til denne forordning anførte krav.
Artikel 6
Referenceværdier (benchmarks)
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste klimaanlæg på markedet på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden er anført i bilag IV.
Artikel 7
Revision
Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af revisionen senest fem år efter forordningens ikrafttræden. Ved revisionen vurderes navnlig kravene til effektivitet og lydeffektniveau, fremgangsmåden ved fremme af brugen af kølemidler med lavt potentiale for global opvarmning (GWP) og anvendelsesområdet for forordningen om klimaanlæg og eventuelle ændringer i de forskellige typer apparaters markedsandel, herunder også klimaanlæg på mere end 12 kW nominel ydelse. Revisionen skal også vurdere hensigtsmæssigheden af kravene til standbytilstand og slukket tilstand, beregnings- og målemetoden for sæsoneffektivitet, herunder også overvejelser vedrørende udviklingen af en eventuel beregnings- og målemetode for alle omfattede klimaanlæg for sæsoneffektiviteten for køle- og varmesæsoner.
Artikel 8
Ikrafttræden og anvendelse
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. marts 2012.
A BIZOTTSÁG 206/2012/EU RENDELETE
(2012. március 6.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések és a háztartási ventilátorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása a tervezés révén túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni az olyan termékekre (így például a fűtőberendezésekben, valamint a szellőztető és a légkondicionáló rendszerekben alkalmazott termékekre) vonatkozóan, amelyek nagy lehetőségeket kínálnak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentésére.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a jellemzően a háztartásokban és a kisebb kereskedelmi létesítményekben használt légkondicionáló berendezések és háztartási ventilátorok műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - európai uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette annak eredményeit.
(4)
E rendelet alkalmazásában a legfontosabb környezetvédelmi jellemző az érintett termékek által használat közben elfogyasztott energia mennyisége és az érintett termékek hangteljesítményszintje. Az előkészítő vizsgálatok fontos környezetvédelmi jellemzőként azonosították ezen túlmenően a hűtőközeg üvegházhatást okozó gázok kibocsátását eredményező szivárgását is, figyelemmel arra, hogy ez a jelenség az üvegházhatást okozó gázok közvetlen és közvetett kibocsátásának együtt átlagosan 10-20 %-áért felelős.
(5)
Amint az előkészítő vizsgálatok kimutatták, és a hatásvizsgálat során megerősítést nyert, a háztartási ventilátorok energiahatékonyságáról nem áll rendelkezésre elegendő információ. Annak érdekében azonban, hogy a piacfelügyeleti hatóságok megkapják a szükséges fontos tájékoztatást, és a jövőbeni energiahatékonysági minimumkövetelmények meghatározása céljából lehetővé váljon a piac hatékony nyomon követése, a háztartási ventilátorokra vonatkozó termékinformációs követelmények biztosítani fogják, hogy a termékeken a készülék energiahatékonysága és az alkalmazott mérési módszer jól látható módon jelezve legyen. Emellett a háztartási ventilátorok készenléti és kikapcsolt üzemmódját is fogják követelmények szabályozni.
(6)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek éves villamosenergia-fogyasztása 2005-ben az EU-ban becslések szerint 30 TWh volt. Külön beavatkozás nélkül az előrejelzések szerint az éves villamosenergia-fogyasztás 2020-ra elérheti a 74 TWh-t. Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek villamosenergia-fogyasztása lényegesen csökkenthető.
(7)
Az előkészítő vizsgálatok szerint a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében felsorolt többi környezetbarát tervezési paraméterrel kapcsolatban szükségtelen követelményeket előírni, mert a légkondicionáló berendezések legfontosabb környezetvédelmi jellemzője a használat közben elfogyasztott villamos energia mennyisége és a használat közben mérhető hangteljesítményszint.
(8)
Mivel az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2006. május 17-i 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) foglalkozik a hűtőközegekkel, azok vonatkozásában e rendelet nem ír elő különös követelményeket. A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények keretében azonban e rendelet bónusz bevezetését javasolja annak elősegítése érdekében, hogy a piac mindinkább a környezetre kevésbé káros hűtőközegek használata felé mozduljon el. A bónusz a kis globális felmelegedési potenciálú (GWP) hűtőközeget alkalmazó készülékek tekintetében alacsonyabb energiahatékonysági minimumkövetelményeket fog eredményezni.
(9)
Légkondicionáló berendezések épületek gépészeti rendszereiben is találhatók. Az ilyen légkondicionáló rendszerekre vonatkozóan az egyebek mellett az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelven (3) alapuló nemzeti jogi rendelkezések szigorúbb követelményeket is meghatározhatnak oly módon, hogy a követelmények teljesülésének ellenőrzése során az e rendeletben a légkondicionáló berendezés energiahatékonyságára vonatkozóan meghatározott számítási és mérési módszereket kell alkalmazni.
(10)
A készenléti és a kikapcsolt üzemmódhoz tartozó funkciók jelentős részét tehetik ki e készülékek teljes energiafogyasztásának. A légkondicionáló berendezések esetében - a kétcsöves és az egycsöves légkondicionáló berendezések kivételével - az e funkciók céljára elfogyasztott energia mennyiségének ellenőrzését az energiahatékonysági minimumkövetelmények ellenőrzése és a szezonális energiahatékonyság mérésére szolgáló módszer foglalja magában. A kétcsöves és az egycsöves légkondicionáló berendezésekre alkalmazandó, a készenléti és a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó követelmények az 1275/2008/EK bizottsági rendelet (4) környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményei alapján kerültek megállapításra.
(11)
Az e rendeletben, valamint a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2011. május 4-i 626/2011/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletben (5) foglalt környezetbarát tervezési követelmények együttesen 2020-ig várhatóan évi 11 TWh villamosenergia-megtakarítást fognak eredményezni az intézkedés hiányában várható fogyasztáshoz képest.
(12)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket olyan meglévő, iparjogvédelmi oltalom alatt nem álló költséghatékony technológiák alkalmazásával célszerű energiahatékonyabbá tenni, amelyek csökkenthetik e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költségét.
(13)
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények a végfelhasználó szempontjából nem befolyásolhatják az érintett berendezések funkcionalitását, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. Különösen fontos, hogy a használathoz tartozó villamosenergia-fogyasztás csökkentéséből származó előnyök nagyobbak legyenek, mint az előállítás során felmerülő esetleges további környezeti hatások.
(14)
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan indokolt bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására. A határidők megállapítása során el kell kerülni a piaci forgalomban lévő berendezések funkcionalitását érintő kedvezőtlen hatásokat, és figyelembe kell venni a végfelhasználóknál és a gyártóknál, különösen pedig a kis- és középvállalkozásoknál jelentkező költségvonzatokat, miközben biztosítani kell e rendelet célkitűzéseinek megfelelő időben történő teljesülését is.
(15)
Az egyes termékparaméterek meghatározására olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszereket, beleértve - amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak - a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 98/34/EK irányelv módosításáról szóló, 1998. július 20-i 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) I. mellékletében felsorolt európai szabványügyi testületek által elfogadott harmonizált szabványokban foglaltakat is.
(16)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikkével összhangban ez a rendelet meghatározza az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(17)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt megkövetelni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos olyan információkat megadjanak, amelyek kapcsolatosak az e rendeletben meghatározott követelményekkel.
(18)
Az e rendeletben megállapított, jogilag kötelező követelmények mellett - az e rendelet hatálya alá tartozó termékek teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi információk széles körű rendelkezésre állásának és könnyű hozzáférhetőségének biztosítása érdekében - meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket.
(19)
Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet környezetbarát tervezési követelményeket állapít meg a villamosenergia-hálózatról üzemelő legfeljebb 12 kW mért hűtő-, vagy ha a termék hűtési funkcióval nem rendelkezik, fűtőteljesítményű elektromos légkondicionáló berendezések, valamint a legfeljebb 125 W bemeneti elektromos teljesítményű háztartási ventilátorok forgalomba hozatalára vonatkozóan.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
a nem villamos energiával működő készülékekre;
b)
azokra a légkondicionáló berendezésekre, amelyek kondenzátor- vagy elpárologtatóoldala (vagy mindkettő) nem a levegőt használja hőtovábbító közegként.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének fogalommeghatározásai irányadók.
Ezen túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „légkondicionáló berendezés”: a beltéri levegő hűtésére és/vagy fűtésére alkalmas, elektromos kompresszorral hajtott, a termodinamikai ciklus elvén működő készülék, beleértve a további funkciókkal - például páramentesítéssel, légtisztítással, légkeveréssel vagy elektromos ellenálláson alapuló kiegészítő légfűtéssel - is rendelkező légkondicionáló berendezéseket, valamint a kondenzátoron történő elpárologtatáshoz esetleg vizet (akár az elpárologtatóoldalon keletkező kondenzvizet, akár kívülről hozzáadott vizet) használó készülékeket is, feltéve, hogy a berendezés hozzáadott víz nélkül, csupán levegő segítségével is képes üzemelni;
2. „kétcsöves légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelyben a hűtés vagy a fűtés során a kondenzátor (vagy elpárologtató) bemeneti levegője a készülékbe a kültérből egy csövön keresztül vezetődik be, majd egy másik csövön keresztül vezetődik ki ismét a kültérbe, és amely teljes egészében a légkondicionálandó téren belül, egy fal mellett helyezkedik el;
3. „egycsöves légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelyben a hűtés vagy a fűtés során a kondenzátor (vagy elpárologtató) bemeneti levegője abból a légtérből származik, amelyben a készülék elhelyezkedik, majd e téren kívülre vezetődik ki;
4. „mért teljesítmény” (Prated): a készülék termodinamikai ciklusának a standard mérési körülmények között érvényes hűtő- vagy fűtőteljesítménye;
5. „háztartási ventilátor”: elsősorban kellemes hőérzet keltése érdekében, az emberi test körül vagy annak egy részére irányulóan légmozgás létrehozására tervezett készülék, beleértve a további funkciók ellátására - például világításra - is képes berendezéseket is;
6. „a ventilátor bemeneti elektromos teljesítménye” (PF): a névleges maximális ventilátor-légtömegáram mellett üzemelő háztartási ventilátornak (ha és amikor alkalmazandó) bekapcsolt oszcillációs mechanizmus mellett mért, wattban kifejezett elektromos bemeneti teljesítménye.
A mellékletek alkalmazásában irányadó további fogalommeghatározásokat az I. melléklet tartalmazza.
3. cikk
Környezetbarát tervezési követelmények és időütemezés
(1) A légkondicionáló berendezések és a háztartási ventilátorok környezetbarát tervezésére alkalmazandó követelményeket az I. melléklet tartalmazza.
(2) A környezetbarát tervezésre vonatkozó egyes követelményeket a következő időütemezésnek megfelelően kell alkalmazni:
2013. január 1-jétől:
az egycsöves és a kétcsöves légkondicionáló berendezéseknek meg kell felelniük az I. melléklet 2. pontjának a) alpontjában előírt követelményeknek.
2013. január 1-jétől:
a)
a légkondicionáló berendezéseknek - az egycsöves és a kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - meg kell felelniük az I. melléklet 2. pontjának b) alpontjában, 3. pontjának a), b) és c) alpontjában előírt követelményeknek;
b)
az egycsöves és a kétcsöves légkondicionáló berendezéseknek meg kell felelniük az I. melléklet 3. pontjának a), b) és d) alpontjában előírt követelményeknek;
c)
a háztartási ventilátoroknak meg kell felelniük az I. melléklet 3. pontjának a), b) és e) alpontjában előírt követelményeknek.
2014. január 1-jétől:
a)
a légkondicionáló berendezéseknek meg kell felelniük az I. melléklet 2. pontjának c) alpontjában előírt környezetbarát tervezési követelményeknek;
b)
az egycsöves és a kétcsöves légkondicionáló berendezéseknek meg kell felelniük az I. melléklet 2. pontjának d) alpontjában előírt követelményeknek.
(3) A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények teljesülését a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzést vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelés alkalmazásában a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet II. mellékletében meghatározott számítás eredményeit.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet I. mellékletében megállapított követelmények teljesülése tekintetében történő elvégzésekor a tagállamok az e rendelet III. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Referenciaértékek
A piacon e rendelet hatálybalépésekor beszerezhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező légkondicionáló berendezésekre vonatkozó indikatív referenciaértékeket a IV. melléklet határozza meg.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően öt évvel a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat keretében értékelni kell különösen a légkondicionáló berendezések energiahatékonyságával és hangteljesítményszintjével kapcsolatos követelményeket, a kis globális felmelegedési potenciálú (GWP) hűtőközegek alkalmazásának ösztönzése érdekében alkalmazott megközelítést, valamint a rendelet tárgyi hatályát és az egyes készüléktípusok - többek között a 12 kW-ot meghaladó mért leadott teljesítményű légkondicionáló berendezések - piaci részesedésében időközben bekövetkező esetleges változásokat. A felülvizsgálat során értékelni kell továbbá a készenléti és a kikapcsolt üzemmódra vonatkozó követelmények, valamint a szezonális számítási és mérési módszer helytállóságát, és ezenbelül fontolóra kell venni a módszertan olyan irányú továbbfejlesztésének lehetőségét is, amelyben a hűtési és a fűtési idények kezelése az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi légkondicionáló berendezés esetében szezonális számítási és mérési módszerekkel történik.
8. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 6-án.