KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 677/2011
af 7. juli 2011
om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (2), særlig artikel 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EF) nr. 551/2004 har til formål at understøtte konceptet om et gradvist mere integreret operativt luftrum som led i den fælles transportpolitik og at fastlægge fælles procedurer for udformning, planlægning og styring, så lufttrafikstyringen kan foregå effektivt og sikkert. Netfunktionerne er beregnet på at støtte initiativer på nationalt plan og i funktionelle luftrumsblokke.
(2)
Netfunktionerne bør være en forsyningspligtydelse, der leveres til det europæiske luftfartsnet og bidrager til en bæredygtig udvikling af lufttransportsystemet ved at sikre den krævede ydelse, kompatibilitet og koordinering af aktiviteterne, herunder for at sikre den optimale anvendelse af sparsomme ressourcer.
(3)
Udformningen af det europæiske rutenet og koordineringen af sparsomme ressourcer, jf. forordning (EF) nr. 551/2004, berører ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender, jf. forordning (EF) nr. 549/2004.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (3) skaber en politisk og juridisk ramme for dette område.
(5)
Der oprettes et upartisk og ansvarligt organ (netadministratoren), der skal udføre de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne, jf. forordning (EF) nr. 551/2004.
(6)
Det europæiske rutenet bør udformes med henblik på at optimere ruterne ud fra et gate til gate-perspektiv i alle faser af flyvningen under særlig hensyntagen til flyvningernes effektivitet og miljøaspekter.
(7)
Arbejdet inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og Eurocontrol med udformning af ruter og forvaltning af frekvenser og transponderkoder til sekundære overvågningsradarer (SSR) anerkendes og skal anvendes som grundlag for optimering og drift af nettet på EU-niveau.
(8)
Medlemsstaternes forpligtelser over for ICAO med hensyn til ruteudformning og forvaltning af SSR-transponderkoder skal overholdes og gennemføres mere effektivt for netværket, idet koordinering og bistand varetages af netadministratoren.
(9)
Tildelingen af frekvenser sker inden for Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU). Medlemsstaterne har et ansvar for at fremhæve behovene hos den civile luftfart og derefter anvende de ressourcer, der er bevilget til lufttrafikken i almindelighed, optimalt.
(10)
ICAO har udviklet vejledninger, der er relevante for SSR-transponderkode- og radiofrekvensfunktionerne og driver et system til registrering af frekvenstildelingerne til lufttrafik i almindelighed i ICAO's Europa-region, som i øjeblikket forvaltes af Eurocontrol.
(11)
I henhold til forordning (EF) nr. 551/2004 skal der vedtages detaljerede gennemførelsesbestemmelser for at koordinere og harmonisere processer og procedurer med henblik på at forbedre effektiviteten af frekvensforvaltningen inden for luftfarten og en central funktion til koordinering af hurtig identifikation og afhjælpning af frekvensbehov for at understøtte nettets udformning og drift.
(12)
Eftersom lufttrafikregulering (ATFM) er en integrerende del af nettets funktioner, er der behov for en hensigtsmæssig henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fælles regler for lufttrafikregulering (4).
(13)
Idet netforvaltningens effektivitet afhænger af, at netfunktionerne kan tages i brug øjeblikkelig, har medlemsstaterne allerede overdraget driften af ATFM til Eurocontrol.
(14)
Det er gavnligt at lade et enkelt organ koordinere de forskellige netfunktioner med henblik på at udvikle konsekvente kort- og langsigtede optimeringsløsninger på netniveau i henhold til præstationsmålene. Men netfunktionerne bør leveres af netadministratoren og på medlemsstatsniveau og inden for de funktionelle luftrumsblokke i henhold til ansvarsfordelingen i denne forordning.
(15)
Netadministratoren skal inddrages i aspekter vedrørende lufttrafikstyring (ATM) -planer, -foranstaltninger og -præstationer i medlemsstaterne eller i de funktionelle luftrumsblokke, navnlig når det kan forventes, at det vil have eller vil kunne have betydelige følger for nettets præstationer.
(16)
Begivenhederne i forbindelse med Eyjafjallajökull-vulkanens udbrud i april 2010 har vist behovet for at oprette en central enhed, der kan gå i spidsen og koordinere forvaltningen af afbødningsforanstaltninger på lokalt og regionalt plan og på netværksplan for at sikre, at man kan reagere rettidigt på fremtidige krisesituationer, der påvirker lufttrafikken.
(17)
Der skal foregå koordinering mellem netfunktionerne og de operationer, der tilrettelægges inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(18)
Der skal gennemføres effektive høringer af interessenter på nationalt plan, inden for de funktionelle luftrumsblokke og på netniveau.
(19)
Lufthavnene er indgange og udgange i nettet og yder dermed et centralt bidrag til nettets generelle præstationer, og derfor bør netfunktionerne via EU's observationscenter for lufthavnskapacitet kobles til lufthavnsoperatører, der fungerer som koordinatorer for flytrafikken på jorden med henblik på at optimere kapaciteten på jorden og dermed forbedre nettets samlede kapacitet.
(20)
Gennemførelsen af netfunktionerne berører ikke gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (5).
(21)
Med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære operationer er det civile/militære samarbejde og den civile/militære koordination af største vigtighed for at nå de krævede mål. Selvom beslutninger vedrørende indhold, omfang og gennemførelse af militæroperationer og uddannelse inden for den operationelle flyvekontrolordning ikke hører under EU's kompetence, er det vigtigt at dække grænsefladerne mellem disse operationer og operationer, der er omfattet af denne forordning, af hensyn til sikkerheden og den gensidige effektivitet.
(22)
Netfunktionerne påvirkes ikke af artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004, der har til formål at beskytte væsentlige sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser eller en fleksibel anvendelse af luftrummet, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 551/2004.
(23)
Netfunktionerne skal stilles til rådighed på en omkostningseffektiv måde, idet man navnlig skal undgå dobbeltarbejde og dermed gøre det muligt at levere disse funktioner til reducerede eller i det mindste ikke højere krav i form af finansiering eller menneskelige ressourcer i medlemsstaterne inden for rammerne af denne forordning sammenlignet med situationen inden udnævnelsen af en netadministrator.
(24)
Kommissionen bør sikre det fornødne tilsyn med netadministratoren.
(25)
Sikkerhedskravene for netfunktionerne skal være på et niveau, der er sammenligneligt med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs (agenturet) krav til levering af tjenester til flytrafikken. Disse krav samt kravene til sikkerhedstilsyn bør fastlægges.
(26)
Hensynet til og inddragelsen af tredjelande i udformningen og gennemførelsen af netfunktionerne bør bidrage til at styrke den fælleseuropæiske dimension af det fælles europæiske luftrum.
(27)
Netfunktionerne kan udvides i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004.
(28)
Gennemførelsen af netfunktionerne skal være omfattet af specifikke præstationsmål. Derfor skal Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (6) ændres i overensstemmelse hermed. Disse præstationsmål kan videreudvikles ud fra de praktiske erfaringer med anvendelsen af præstationsordningen.
(29)
Forordning (EF) nr. 691/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(30)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning indeholder detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 for at sikre en optimal udnyttelse af luftrummet i det fælles europæiske luftrum og sikre, at brugerne af luftrummet kan benytte deres foretrukne ruter og samtidig sikre maksimal adgang til luftrummet og luftfartstjenesterne.
2. I forbindelse med netadministration finder denne forordning navnlig anvendelse på medlemsstaterne, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (agenturet), brugere af luftrummet, udbydere af luftfartstjenester, lufthavnsoperatører, slot-koordinatorer i lufthavne og -driftsorganisationer på nationalt plan eller inden for funktionelle luftrumsblokke.
3. I henhold til artikel, 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 551/2004 og med forbehold af statslige flyoperationer i henhold til artikel 3 i Chicago-konventionen om international civil luftfart skal medlemsstaterne anvende denne forordning i luftrum, der hører under deres ansvarsområde i ICAO EUR- og AFI-regioner.
4. I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004 forhindrer denne forordning ikke medlemsstaterne i at gennemføre foranstaltninger i det omfang, dette er nødvendigt for at sikre væsentlige sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 anvendelse.
Endvidere forstås ved:
1) »lufthavnsoperatør«: »lufthavnsdriftsorganet« som defineret i artikel 2, litra j), i forordning (EØF) nr. 95/93
2) »slot-koordinatorer i lufthavn«: den stilling, der oprettes i koordinerede lufthavne i medfør af forordning (EØF) nr. 95/93
3) »udformning af luftrum«: proces, der bidrager til opnåelse af netrelaterede præstationsmål og varetagelse af luftrumsbrugernes behov samt til at sikre eller øge det opnåede sikkerhedsniveau og øge luftrummets kapacitet og miljøresultater gennem udvikling og gennemførelse af avancerede navigationsfunktioner og teknikker, forbedrede rutenet og tilhørende sektoropdeling, optimerede luftrumsstrukturer og kapacitetsforbedrende ATM-procedurer
4) »reservering af luftrum«: midlertidig reservering af et nærmere afgrænset udsnit af luftrummet udelukkende eller særligt til brug for bestemte kategorier af brugere
5) »luftrumsrestriktion«: et nærmere afgrænset udsnit af luftrummet, hvor der på bestemte tidspunkter kan udføres aktiviteter, der er farlige for flyvninger (et »fareområde«), eller et sådant luftrum over en stats landområder eller territorialfarvande, inden for hvilke flyvning kun må foregå på visse nærmere angivne betingelser (et »restriktionsområde«), eller et luftrum over en stats landområder eller territorialfarvande, inden for hvilket flyvning er forbudt (»forbudt område«)
6) »luftrumsstruktur«: et bestemt udsnit af luftrummet, der skal sikre, at luftfartøjer kan operere sikkert og optimalt
7) »luftrumsudnyttelse«: måden, luftrummet anvendes på operativt
8) »repræsentant for luftrumsbrugerne«: enhver juridisk person eller enhed, der repræsenterer interesserne hos en eller flere kategorier af luftfartstjenestebrugere
9) »frekvensbånd til flytrafik«: post i tabellen over frekvenstildelinger i ITU's radioreglement for et givet frekvensbånd, hvor der tildeles frekvenser til lufttrafikken i almindelighed
10) »ATC-sektor«: en afgrænset del af luftrummet, som en tilknyttet flyveleder har ATC-ansvar for på et givet tidspunkt
11) »ATS-rute«: en specificeret del af luftrumsstrukturen, der er udformet med henblik på at kanalisere den trafikstrøm, der er nødvendig for levering af luftfartstjenester
12) »civil/militær koordination«: interaktion mellem civile og militære myndigheder og komponenter af lufttrafikregulering, der er nødvendige for at garantere en sikker, effektiv og harmonisk udnyttelse af luftrummet
13) »betinget rute (CDR)«: ATS-rute, der kun er tilgængelig for planlægning af flyvninger og brug på bestemte betingelser
14) »fælles beslutningstagning«: proces, hvor beslutninger træffes i løbende interaktion og høring med medlemsstaterne, operationelle interessenter og eventuelle andre aktører
15) »netkrise«: situation, hvor der ikke kan leveres luftfartstjenester på det nødvendige niveau, hvilket medfører et større tab af netkapacitet eller en større ubalance mellem nettets kapacitet og efterspørgsel eller en større fejl i informationsstrømmen i en eller flere dele af nettet som følge af en usædvanlig og uforudset situation
16) »plan for forbedring af det europæiske rutenet«: plan udarbejdet af netadministratoren i samarbejde med de operationelle interessenter, som omfatter resultatet af dets operationelle aktiviteter i forbindelse med udformning af rutenet på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet
17) »Free Route Airspace«: specifikt luftrum, inden for hvilket brugerne frit kan planlægge deres ruter mellem et indgangspunkt og et udgangspunkt uden henvisning til ATS-rutenettet
18) »frekvenstildeling«: tilladelse fra en medlemsstat til at benytte en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal under bestemte omstændigheder
19) »påvirkning af nettet«: i forbindelse med radiofrekvensfunktionen, der er fastsat i bilag II, en situation, hvor tildelingen af en radiofrekvens vil forstyrre, forhindre eller afbryde funktionen af en eller flere radiofrekvenstildelinger på nettet eller vil forhindre den optimale udnyttelse af luftfartens frekvensbånd som beskrevet i denne forordning
20) »flere rutemuligheder«: muligheden for, at luftrumsbrugeren kan benytte mere end én rutemulighed på ATS-rutenettet
21) »tredjelande«: ikke-medlemsstater, der er medlemmer af Eurocontrol eller har indgået en aftale med EU om gennemførelse af det fælles europæiske luftrum eller deltager i en funktionel luftrumsblok
22) »netadministrator«: organ oprettet i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 til at udføre de opgaver, der beskrives i denne artikel og i denne forordning
23) »netoperationsplan«: plan, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den (ERND)-specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet
24) »netstrategiplan«: plan udarbejdet af netadministratoren i overensstemmelse med den europæiske ATM-masterplan i samarbejde med medlemsstaterne og de operationelle interessenter, hvori man fastlægger de styrende principper for nettets drift og dets langsigtede perspektiv
25) »driftsorganisation«: en organisation, der er ansvarlig for de tekniske tjenester, som støtter lufttrafik-, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester
26) »operationelle krav«: nettets krav med hensyn til sikkerhed, kapacitet og effektivitet
27) »operationelle interessenter«: civile og militære brugere af luftrummet, civile og militære udbydere af luftfartstjenester, lufthavnsoperatører, slot-koordinatorer i lufthavne og driftsorganisationer og eventuelle andre interessentgrupper, der betragtes som relevante for de individuelle funktioner
28) »sektorkonfiguration«: ordning, der kombinerer de sektorer, der er udformet og bedst egnede til at opfylde de operationelle krav og adgangen til luftrummet
29) »brugerønsket rute«: ønsket rute, som flyoperatørerne på tidspunktet for udformning af luftrummet erklærer opfylder deres behov.
KAPITEL II
TILRETTELÆGGELSE OG FORVALTNING AF NETFUNKTIONER
Artikel 3
Oprettelse af netadministrator
1. Der oprettes et upartisk og ansvarligt organ (netadministratoren), der skal udføre de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 og bilagene til denne forordning.
2. Netadministratoren udnævnes for en periode, der er sammenfaldende med referenceperioderne for præstationsordningen, jf. artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 691/2010. Perioden skal være tilstrækkelig lang til, at netadministratoren kan opbygge erfaring i udøvelsen af disse funktioner. Den må ikke være kortere end to referenceperioder og kan forlænges.
3. Udnævnelsen af netadministratoren sker ved Kommissionens afgørelse efter høring af Udvalget for Det Fælles Luftrum i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 og senest tre måneder efter vedtagelsen af denne forordning. Denne afgørelse skal indeholde kravene til udnævnelsen, herunder finansiering og betingelser for ophævelsen. Kommissionen skal ved udgangen af den i stk. 2 omtalte referenceperiode vurdere, hvorvidt disse betingelser er overholdt.
4. Netadministratoren har til opgave at:
a)
udforme det europæiske rutenet, jf. bilag I
b)
koordinere de sparsomme ressourcer, navnlig:
i)
radiofrekvenser inden for frekvensbånd til luftfarten, som anvendes af lufttrafikken i almindelighed, jf. bilag II, og
ii)
SSR-transponderkoder, jf. bilag III.
Kommissionen kan overdrage andre funktioner til netadministratoren, jf. artikel 6, stk. 3, eller stk. 4, litra c), i forordning (EF) nr. 551/2004.
5. Netadministratoren skal ligeledes varetage ATFM-funktionen, jf. artikel 6, stk. 6, i forordning (EF) nr. 551/2004 og forordning (EU) nr. 255/2010.
Artikel 4
Netadministratorens opgaver
1. Til støtte for udførelsen af funktionerne i artikel 3 skal netadministratoren udføre følgende opgaver med henblik på at sikre en løbende forbedring af netoperationerne i det fælles europæiske luftrum for at bidrage til opnåelse af de EU-dækkende præstationsmål, jf. forordning (EU) nr. 691/2010, og navnlig:
a)
udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan som defineret i artikel 5 i overensstemmelse med præstationsordningen i forordning (EU) nr. 691/2010 og den europæiske ATM-masterplan samt under hensyntagen til relevante ICAO-luftfartsplaner
b)
fastlægge de nærmere detaljer i netstrategiplanen gennem en netoperationsplan, som beskrives nærmere i artikel 6, under hensyntagen til særlige EU-dækkende præstationsmål, der vedrører tre- til femårige, årlige, sæsonbestemte, ugentlige og daglige perioder
c)
udvikle et integreret europæisk rutenetdesign som beskrevet i bilag I
d)
varetage den centrale funktion med koordination af radiofrekvenser i henhold til artikel 6, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 551/2004 og som beskrevet i bilag II til denne forordning
e)
koordinere forbedringen af tildelingsprocessen for SSR-transponderkoder som beskrevet i bilag III
f)
tilrettelægge forvaltningen og anvendelsen af funktionerne og navnlig varetage forpligtelserne som den centrale enhed for ATFM
g)
anvende en konsolideret og koordineret fremgangsmåde for alle planlægningsmæssige og operationelle aktiviteter på nettet, herunder overvågning og forbedring af dets samlede ydeevne
h)
yde støtte til krisestyring i nettet
i)
støtte de forskellige operationelle interessenter med de forpligtelser, de er pålagt, i forbindelse med udøvelsen af lufttrafikreguleringssystemer (ATM) og/eller luftfartstjenestesystemer (ANS) og procedurer i henhold til den europæiske ATM-masterplan
j)
yde støtte til enheder, der har til opgave at efterforske ulykker og hændelser inden for civil luftfart eller at analysere situationer efter anmodning fra disse enheder inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 (7)
k)
sikre koordination med andre regioner og tredjelande, som ikke deltager i netadministratorens arbejde.
2. Netadministratoren bidrager til gennemførelsen af præstationsordningen i henhold til forordning (EU) nr. 691/2010.
3. Med henblik på udførelsen af sine opgaver skal netadministratoren sikre følgende:
a)
adgang til, drift af og deling af værktøjer, processer og konsekvente data, der kan anvendes i den samarbejdsbaserede beslutningsproces på netniveau, herunder, men ikke begrænset til, systemer til behandling af flyveplaner og dataadministration
b)
fremme og koordinering af samarbejdet mellem operationelle interessenter og støtte til disse interessenter i forbindelse med udrulning og gennemførelse af planerne og de tilhørende netforanstaltninger efter en samarbejdsbaseret beslutningsproces
c)
en hensigtsmæssig operationel koordination, samt optimering, interoperabilitet og sammenkobling inden for sit ansvarsområde
d)
koordinering af ændringsforslag til relevante ICAO-dokumenter vedrørende netfunktionerne
e)
rapportering i henhold til artikel 20 af alle operationelle præstationsaspekter, herunder sparsomme ressourcer
f)
en hensigtsmæssig forbindelse til andre transportformer.
4. Netadministratoren skal efterkomme ad hoc-anmodninger om information, rådgivning, analyse eller andre tilsvarende hjælpeopgaver i forbindelse med de forskellige funktioner på anmodning af Kommissionen eller agenturet.
Artikel 5
Netstrategiplan
1. Som retningslinjer på længere sigt skal netadministratoren udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan, der skal være sammenfaldende med referenceperioden som defineret i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 691/2010. Den skal indeholde præstationsplanens mål for den næste referenceperiode og en oversigt over fremtidige referenceperioder.
2. Netstrategiplanen skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag IV.
3. Netstrategiplanen skal sigte mod at opfylde præstationsmålene for netfunktioner, der er fastsat i forordning (EU) nr. 691/2010.
4. Netstrategiplanen skal om nødvendigt ajourføres.
Artikel 6
Netoperationsplan
1. Med henblik på at gennemføre netstrategiplanen på operationelt niveau udarbejder netadministratoren en detaljeret netoperationsplan.
2. Netoperationsplanen skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag V.
3. Netoperationsplanen skal navnlig fastsætte foranstaltninger til opnåelse af de EU-dækkende præstationsmål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 691/2010, der omfatter en tre- til femårig, årlig, sæsonbestemt, ugentlig og daglig periode.
4. Netoperationsplanen skal omfatte militære krav, hvis disse stilles til rådighed af medlemsstaterne.
5. Netoperationsplanen skal omfatte planen for forbedring af det europæiske rutenet og tilsvarende for radiofrekvenser og SSR-transponderkoder.
6. I netoperationsplanen identificeres operationelle begrænsninger, flaskehalse, forbedringer og løsninger til genopretning eller afhjælpning.
7. Luftfartstjenesteudøvere, funktionelle luftrumsblokke og lufthavnsoperatører skal sikre, at deres operationsplaner er i overensstemmelse med netoperationsplanen. Netadministratoren sikrer konsekvensen i netoperationsplanen.
8. Netoperationsplanen ajourføres regelmæssigt under hensyntagen til enhver relevant udvikling i netfunktionernes krav og behov.
Artikel 7
Netadministratorens kompetencer
1. Med forbehold af medlemsstaternes ansvar skal netadministratoren ved udførelsen af sine opgaver indføre individuelle foranstaltninger, der udspringer af den samarbejdsbaserede beslutningsproces. De parter, der berøres af disse foranstaltninger, skal gennemføre dem.
2. Når en medlemsstats ansvar forhindrer indførelsen af sådanne individuelle foranstaltninger, fremsender netadministratoren sagen til Kommissionen med henblik på yderligere behandling.
3. Netadministratoren anbefaler også foranstaltninger om andre spørgsmål, der er nødvendige af hensyn til nettets præstationer.
4. Netadministratoren træffer inden for sit ansvarsområde foranstaltninger med henblik på at sikre opfyldelsen af de gældende EU-dækkende præstationsmål, jf. artikel 9 i forordning (EU) nr. 691/2010.
5. Netadministratoren indsamler, konsoliderer og analyserer alle relevante data, som identificeres i bilag I-VI. Disse data skal fremsendes til Kommissionen, agenturet eller evalueringsorganet som anført i forordning (EU) nr. 691/2010.
Artikel 8
Forbindelser med operationelle interessenter
1. Med henblik på at udføre sine opgaver med overvågning og forbedring af nettets overordnede præstationer udvikler netadministratoren hensigtsmæssige samarbejdsformer, jf. artikel 15, med de operationelle interessenter.
2. De operationelle interessenter sikrer, at de foranstaltninger, der gennemføres på lokalt plan eller inden for funktionelle luftrumsblokke, er forenelige med dem, der via den samarbejdsorienterede beslutningsproces gennemføres på netniveau.
3. De operationelle interessenter stiller de relevante data, der står opført i bilag I til VI, til rådighed for netadministratoren, idet alle frister, fuldstændighedskrav eller præcisionskrav, som er aftalt med netadministratoren i forbindelse med levering af de pågældende data, overholdes.
4. Operationelle interessenter, der berøres af de individuelle foranstaltninger, som netadministratoren træffer i henhold til artikel 7, stk. 1, kan anmode om en revision af sådanne foranstaltninger senest fem hverdage efter deres vedtagelse. Anmodningen om revision medfører ikke suspendering af de individuelle foranstaltninger.
5. Netadministratoren bekræfter eller ændrer de pågældende foranstaltninger inden for fem hverdage eller inden for 48 timer i tilfælde af en netkrise.
Artikel 9
Forbindelser med medlemsstaterne
1. Ved udførelsen af sine opgaver tager netadministratoren behørigt hensyn til medlemsstaternes ansvar.
2. Medlemsstaterne skal underrette netadministratoren, hvis deres suverænitet og ansvar forhindrer indførelsen af individuelle foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1.
3. Når medlemsstaterne er involveret i operationelle problemer vedrørende netfunktionerne, skal disse være en del af den samarbejdsbaserede beslutningsproces og implementere de resultater, der aftales i denne proces på nationalt plan.
Artikel 10
Relationer med funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne skal sikre et tæt samarbejde og koordinering mellem den funktionelle luftrumsblok og netadministratoren, f.eks. på strategisk planlægningsniveau og den taktiske daglige trafik- og kapacitetsforvaltning.
2. Med henblik på at lette den operationelle sammenkobling mellem funktionelle luftrumsblokke indfører netadministratoren i tæt samarbejde med alle de funktionelle luftrumsblokke harmoniserede processer, procedurer og grænseflader, herunder ændringer af aspekter vedrørende netadministratorens aktiviteter.
3. Medlemsstater, der samarbejder i en funktionel luftrumsblok, skal sørge for, at der formuleres konsoliderede synspunkter vedrørende netfunktionerne.
4. Luftfartstjenesteudøvere, der samarbejder i en funktionel luftrumsblok, skal sørge for, at der formuleres konsoliderede synspunkter vedrørende de operationelle aspekter af netfunktionerne.
5. Forud for etableringen af en funktionel luftrumsblok skal medlemsstaterne og luftfartstjenesteudøverne samarbejde med henblik på at formulere konsoliderede synspunkter om aspekter vedrørende netadministratorens aktiviteter.
Artikel 11
Civilt-militært samarbejde
1. Netadministratoren sikrer, at der findes hensigtsmæssige ordninger, der giver mulighed for og understøtter en hensigtsmæssig koordinering med de nationale militære myndigheder.
2. Medlemsstaterne skal sikre, at militæret inddrages på en hensigtsmæssig måde i alle aktiviteter vedrørende netfunktionerne.
3. Medlemsstaterne sikrer en hensigtsmæssig repræsentation af de militære luftfartstjenesteudøvere og militære brugere af luftrummet i alle operationelle og høringsrelaterede ordninger, som netadministratoren etablerer.
4. Funktionen for europæisk rutenetdesign skal udøves med forbehold af reservationerne eller restriktionerne for en del af luftrummet til eksklusiv eller specifik brug af medlemsstaterne. Netadministratoren tilskynder til og koordinerer adgangen til betingede ruter gennem disse områder i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 (8).
Artikel 12
Generelle krav til netfunktioner
Netadministratoren sikrer opfyldelse af de generelle krav til netfunktioner som beskrevet i bilag VI. Disse krav er gældende fra datoen for vedtagelsen af udnævnelsesbeslutningen, og netadministratoren skal overholde dem inden for 12 måneder fra denne dato.
KAPITEL III
FORVALTNING AF NETFUNKTIONER
Artikel 13
Samarbejdsbaseret beslutningstagning
1. Netfunktionerne forvaltes gennem samarbejdsbaseret beslutningstagning.
2. En samarbejdsbaseret beslutningsproces skal omfatte:
a)
en høringsproces i henhold til artikel 14
b)
detaljerede samarbejdsformer og processer for de i artikel 15 beskrevne operationer.
3. Med henblik på at vedtage foranstaltninger vedrørende forvaltningen af netfunktionerne og overvåge deres præstationer opretter netadministratoren et netadministrationsorgan, jf. artikel 16.
4. Når netadministratoren konstaterer, at hans handlinger forhindres af en eller flere parter, henvises sagen til løsning i netadministrationsorganet.
Artikel 14
Høringsproces
1. Der indføres en proces for afholdelse af hensigtsmæssige og regelmæssige høringer af medlemsstater og operationelle interessenter.
2. Høringen skal være fokuseret på de detaljerede samarbejdsformer, jf. artikel 15, netstrategiplanen, netoperationsplanen, fremskridt med gennemførelse af planerne, rapporter til Kommissionen samt eventuelle operationelle spørgsmål.
3. Høringsprocessen kan variere afhængig af de individuelle netfunktioners karakter. Med henblik på at sikre, at de lovgivningsmæssige spørgsmål kan løses, skal medlemsstaterne inddrages, når dette er nødvendigt.
4. Når interessenterne ikke er tilfredse med høringen, henvises spørgsmålet først til den relevante høringsordning på det individuelle funktionsniveau. Når problemet ikke kan løses på det individuelle funktionsniveau, henvises det til netadministrationsorganet med henblik på løsning.
Artikel 15
Detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer
1. Netadministratoren udarbejder detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer med henblik på at løse planlægningsmæssige og operationelle aspekter, navnlig under hensyntagen til de individuelle netfunktioners særtræk og behov som specificeret i bilag I-VI.
2. Netadministratoren sikrer, at de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer indeholder regler for underretning af de berørte parter.
3. Disse detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer skal overholde adskillelsen mellem levering af tjenester og reguleringsspørgsmål samt sikre, at medlemsstaterne inddrages efter behov.
Artikel 16
Netadministrationsorgan
1. Netadministrationsorganet er ansvarligt for følgende:
a)
godkendelse af netstrategiplanen forud for vedtagelsen i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
godkendelse af de tre- til femårige og de årlige netoperationsplaner
c)
godkendelse af de samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, høringsprocesserne samt de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer for netfunktionerne efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
d)
godkendelse af forretningsordenen for krisekoordineringscellen for europæisk luftfart, jf. artikel 18, stk. 4, efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
e)
overvågning af fremskridtene med gennemførelsen af planerne og behandling af eventuelle afvigelser fra de oprindelige planer
f)
overvågning af høringsprocessen med operationelle interessenter
g)
overvågning af aktiviteter vedrørende forvaltningen af netfunktionerne
h)
overvågning af netadministratorens aktiviteter i forbindelse med netkriser
i)
godkendelse af årsrapporten, jf. artikel 20. Denne rapport skal omfatte, men er ikke begrænset til gennemførelse af netstrategiplanen og netoperationsplanen
j)
løsning af problemer, der ikke er løst på det individuelle netfunktionsniveau
k)
vurdering af, hvorvidt netadministratoren besidder de nødvendige kompetencer, ressourcer og upartiskhed til på en selvstændig måde at udføre de opgaver, som denne har fået tildelt, herunder ordninger for sikkerhed, ansvar og nødplaner
l)
godkendelse af netadministratorens årlige budget efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
m)
godkendelse af forretningsordenen efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
n)
behandling af eventuelle andre spørgsmål, som det finder relevante.
2. Følgende medlemmer har stemmeret i netadministrationsorganet:
a)
en repræsentant for luftfartstjenesteudøverne for hver funktionel luftrumsblok, som er oprettet eller under oprettelse, med i alt fire stemmer til alle luftfartstjenesteudøvere
b)
fire repræsentanter for kommercielle og ikkekommercielle civile brugere af luftrummet
c)
to repræsentanter for lufthavnsoperatørerne og
d)
to repræsentanter for militæret som luftfartstjenesteudøvere og brugere af luftrummet.
3. Følgende er også medlemmer af netadministrationsorganet:
a)
formanden, som udnævnes på grundlag af sin tekniske kompetence og ekspertise efter forslag fra Kommissionen, især på grundlag af forslag fra de stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet og efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
b)
en repræsentant for Kommissionen
c)
en repræsentant fra Eurocontrol og
d)
en repræsentant for netadministratoren.
4. Medlemmerne skal have en stedfortræder.
5. De stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet udnævnes efter forslag fra deres organisationer og efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum.
6. Kommissionen kan udpege uafhængige og anerkendte eksperter som rådgivere. Disse fungerer som privatpersoner og repræsenterer en bred vifte af fagområder, der vedrører væsentlige aspekter af netfunktionerne. Stater, der deltager i netadministratorens arbejde, skal fremsætte forslag til kandidater.
7. De medlemmer, der er anført i stk. 3, litra a), b) og c), skal have ret til at afvise forslag, der påvirker:
a)
medlemsstaternes suverænitet og ansvar, navnlig vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender som beskrevet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
netadministrationsorganets aktiviteters forenelighed med målene og målsætningerne for denne forordning
c)
netadministrationsorganets upartiskhed og ligevægt.
8. De i stk. 1 nævnte dokumenter vedtages af netadministrationsorganet med simpelt flertal blandt de stemmeafgivende medlemmer.
9. Når det ikke kan nå til enighed om spørgsmål af stor betydning for nettet, henviser netadministrationsorganet sagen til Kommissionen med henblik på videre foranstaltninger. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.
Artikel 17
Udvalget for Det Fælles Luftrums rolle
1. Netadministratoren forelægger reguleringsspørgsmål for Kommissionen, som underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum om disse spørgsmål.
2. Udvalget for Det Fælles Luftrum afgiver udtalelse om:
a)
udnævnelse af netadministratoren
b)
udnævnelse af formanden for netadministrationsorganet
c)
udnævnelse af de stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet
d)
netadministrationsorganets forretningsorden
e)
netstrategiplanen og navnlig planens målsætninger i de tidlige faser
f)
udnævnelse af netadministratoren
g)
forretningsordenen for krisekoordineringscellen for europæisk luftfart og
h)
de samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, høringsprocesserne samt de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer vedrørende netfunktionerne.
3. Udvalget for Det Fælles Luftrum kan underrette Kommissionen, når det ikke kan nå til enighed om spørgsmål af stor betydning for nettet.
KAPITEL IV
STYRING AF NETKRISER
Artikel 18
Oprettelse af krisekoordineringscellen for europæisk luftfart
1. Forvaltningen af netkriser fremmes gennem oprettelse af en krisekoordineringscelle for europæisk luftfart (EACCC).
2. De faste medlemmer af EACCC bliver en repræsentant for den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet, en repræsentant for Kommissionen, en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Eurocontrol, en repræsentant for militæret, en repræsentant for luftfartstjenesteudøverne, en repræsentant for lufthavnene og en repræsentant for luftrumsbrugerne.
3. EACCC's sammensætning kan udvides fra sag til sag med eksperter afhængigt af arten af den pågældende krise.
4. EACCC udformer sin egen forretningsorden, som skal godkendes af netadministrationsorganet.
5. Netadministratoren stiller de nødvendige ressourcer til rådighed for EACCC's oprettelse og drift.
Artikel 19
Netadministratorens og EACCC's ansvar
1. Netadministratoren er sammen med EACCC's medlemmer ansvarlig for at aktivere og deaktivere EACCC.
2. Netadministratoren har ansvaret for følgende med støtte fra EACCC:
a)
koordinering af forvaltningen af reaktionen på netkrisen i henhold til EACCC's forretningsorden, herunder et tæt samarbejde med tilsvarende strukturer i medlemsstaterne
b)
støtte til aktivering og koordinering af nødplaner på medlemsstatsniveau
c)
udarbejdelse af afbødningsforanstaltninger på netniveau for at sikre en rettidig reaktion på sådanne netkriser for at beskytte og sikre nettets fortsatte og sikre funktion. Med henblik herpå skal netadministratoren gøre følgende:
i)
overvåge netsituationen for netkriser døgnet rundt
ii)
sikre en effektiv informationsforvaltning og -formidling gennem videresendelse af præcise, rettidige og konsekvente data til støtte for indførelsen af risikoforvaltningsprincipper og -processer i beslutningsprocesserne
iii)
lette en organiseret indsamling og centraliseret lagring af disse data
d)
når det er hensigtsmæssigt, gøre Kommissionen, agenturet eller medlemsstaterne opmærksom på mulighederne for yderligere støtte for at afhjælpe krisen, herunder kontakter til operatører for andre transportformer, der kan identificere og gennemføre intermodale løsninger, og
e)
overvågning og rapportering om løsning af netkriser og bæredygtighed.
KAPITEL V
OVERVÅGNING, RAPPORTERING OG TILSYN
Artikel 20
Overvågning og rapportering
1. Netadministratoren indfører en procedure for løbende overvågning af følgende:
a)
nettets operationelle præstationer
b)
indførte foranstaltninger og præstationsresultater opnået af de operationelle interessenter og stater
c)
effektiviteten af de enkelte funktioner, der er omfattet af denne forordning.
2. Den løbende overvågning skal identificere enhver potentiel afvigelse fra netstrategiplanen og netoperationsplanerne. De operationelle interessenter skal bistå netadministratoren i denne overvågningsopgave ved at udføre visse opgaver, herunder men ikke begrænset til levering af data.
3. Netadministratoren fremsender hvert år en rapport til Kommissionen og agenturet om de foranstaltninger, han har truffet med henblik på at udføre sine opgaver. Rapporten skal omhandle individuelle netfunktioner samt den samlede situation for nettet og hænge nøje sammen med indholdet i netstrategiplanen og netoperationsplanen. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.
Artikel 21
Netadministratorens opgaver
Kommissionen skal med bistand fra agenturet, for så vidt angår sikkerhedsmæssige spørgsmål, føre tilsyn med netadministratoren, navnlig med hensyn til kravene i denne forordning og den øvrige EU-lovgivning. Kommissionen aflægger en årlig rapport til Udvalget for Det Fælles Luftrum, eller når den specifikt anmodes om det.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 22
Forbindelser med tredjelande
Tredjelande kan deltage i netadministratorens arbejde sammen med deres operationelle interessenter.
Artikel 23
Finansiering af netadministratoren
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til finansiering af de netfunktioner, der er overdraget til netadministratoren baseret på luftfartsafgifter. Netadministratoren fastlægger sine udgifter på en gennemsigtig måde.
Artikel 24
Ansvar
Netadministratoren indfører ordninger, der dækker hans ansvar ved udførelsen af hans opgaver. Den metode, der anvendes til at sikre denne dækning, skal stå i rimeligt forhold til det potentielle tab og de potentielle skader under hensyntagen til netadministratorens juridiske status og den gældende kommercielle forsikringsdækning.
Artikel 25
Revision
Kommissionen reviderer effektiviteten ved udøvelsen af netfunktionerne senest den 31. december 2013 og herefter med regelmæssige mellemrum under hensigtsmæssig hensyntagen til præstationsordningens referenceperiode, jf. forordning (EU) nr. 691/2010.
Artikel 26
Ændring af forordning (EU) nr. 691/2010
Forordning (EU) nr. 691/2010 ændres således:
1)
I artikel 3, stk. 3, indsættes som litra m):
»m)
vurdering af netadministratorens præstationsplan, herunder dens overensstemmelse med de EU-dækkende præstationsmål.«
2)
Som artikel 5a indsættes:
»Artikel 5a
Netadministrator
1. Netadministratoren, oprettet i henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 (9), skal udføre følgende opgaver i forbindelse med præstationsordningen:
a)
bistå Kommissionen med at levere relevant input til udarbejdelsen af EU-dækkende præstationsmål forud for referenceperioden og til overvågning i løbet af referenceperioden. Netadministratoren henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på eventuelle betydelige og vedvarende fald i den operationelle præstation
b)
i medfør af artikel 20, stk. 5, give Kommissionen adgang til alle data som anført i bilag IV
c)
bistå medlemsstater og luftfartstjenesteudøvere med at nå deres præstationsmål i referenceperioderne
d)
udarbejde en præstationsplan, der skal vedtages som led i netstrategiplanen inden udgangen af de enkelte referenceperioder. Præstationsplanen offentliggøres og skal:
i)
indeholde et præstationsmål på miljøområdet, der stemmer overens med de EU-dækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
ii)
indeholde præstationsmål for andre relevante og centrale præstationsområder, der stemmer overens med de EU-dækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
iii)
indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der er planlagt med henblik på at nå målene
iv)
om nødvendigt, eller når dette besluttes af Kommissionen, indeholde supplerende nøgleindikatorer og mål.
3)
I artikel 17 indsættes følgende stk. 2a:
»2a. Kommissionen overvåger netadministratorens gennemførelse af præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, iværksætter Kommissionen de passende foranstaltninger, der er fastlagt i præstationsplanen, med henblik på at afhjælpe situationen. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen.«
4)
Punkt 3 og 4 i bilag III affattes således:
»3. Miljø
Ruteføring: Finder ikke anvendelse i den første referenceperiode. I den anden referenceperiode vurdering af den proces for ruteføring, der er anvendt i præstationsplanen, og dennes overensstemmelse med netadministratorens udarbejdelse af planen for forbedring af det europæiske rutenet.
4. Kapacitet
Forsinkelsesgrad: Sammenligning af den forventede grad af ATFM-forsinkelse en route, som anvendes i præstationsplanerne, med en referenceværdi hentet fra kapacitetsplanlægningsprocessen i Eurocontrol og i netadministratorens netoperationsplan.«
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2011.
A BIZOTTSÁG 677/2011/EU RENDELETE
(2011. július 7.)
a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikkére,
tekintettel a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (légtérrendelet) (2) és különösen annak 6. cikkére,
mivel:
(1)
Az 551/2004/EK rendelet célkitűzése az, hogy a közös közlekedéspolitikával összefüggésben támogassa az egyre egységesebben üzemelő légtér koncepcióját és olyan közös kialakítási, tervezési és igazgatási eljárásokat hozzon létre, amelyek biztosítják a légiforgalmi szolgáltatás hatékony és biztonságos működését. A hálózati funkciók célja a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén tett kezdeményezések támogatása.
(2)
A hálózati funkciónak olyan „általános érdekű szolgáltatásnak” kell lennie, amely az európai légiforgalmi hálózat működését szolgálja, és amely hozzájárul a légi közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez a - szűkös erőforrások optimális felhasználását szavatolókat is magában foglaló - tevékenységek megfelelő szintű teljesítményének, összeegyeztethetőségének és koordinációjának biztosításával.
(3)
Az európai útvonalhálózat kialakítása és a szűkös erőforrások koordinációja az 551/2004/EK rendelet szerint nem sértheti a tagállamok légterük felett gyakorolt szuverenitását és a tagállamoknak a közrenddel, közbiztonsággal és védelmi kérdésekkel kapcsolatos, az 549/2004/EK rendeletben említett követelményeit.
(4)
Az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (rádióspektrum-határozat) (3) e terület vonatkozásában ágazatpolitikai és jogi keretrendszert hoz létre.
(5)
Az 551/2004/EK rendeletben előírt hálózati funkciók végrehajtásához szükséges feladatok teljesítésére pártatlan illetékes szervet (hálózatkezelő) kell létrehozni.
(6)
Az európai útvonalhálózatot úgy kell kialakítani, hogy az útvonalakat a repülés valamennyi fázisában a „kaputól kapuig” elv szerint optimalizálja, különös tekintettel a repülési hatékonyságra és a környezetvédelmi szempontokra.
(7)
A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az Eurocontrol által az útvonaltervezés, a frekvenciagazdálkodás és a másodlagos légtérellenőrző radarral (SSR) kapcsolatos válaszjeladókód-kezelés terén megtett munka elismerésre méltó, és erre kell alapozni a hálózat uniós szintű fejlesztésének és működtetésének optimalizálását.
(8)
A tagállamoknak az ICAO felé az útvonaltervezés, a frekvenciagazdálkodás és az SSR válaszjeladókód-kezelés terén fennálló kötelezettségeit tiszteletben kell tartani, és a hálózat tekintetében hatékonyabban kell végrehajtani a hálózatkezelő koordinációja révén és támogatásával.
(9)
A rádióspektrum felosztása a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) keretében zajlik. A tagállamok felelőssége a polgári repülési követelmények jelzése és ezt követően az előirányzott erőforrások optimális módon történő kihasználása az általános légi forgalom céljára.
(10)
Az ICAO útmutató anyagot dolgozott ki az SSR válaszjeladókód- és a rádiófrekvencia-funkciók vonatkozásában, valamint az Eucontrol közreműködésével európai régiójában működteti az általános légi forgalmi célú frekvenciakijelölések nyilvántartási rendszerét.
(11)
Az 551/2004/EK rendelet a légiforgalmi frekvenciák kezelési hatékonyságának javítása érdekében megköveteli a folyamatok és eljárások koordinálását és harmonizálását célzó részletes végrehajtási szabályok elfogadását, valamint a hálózat kialakításának és működtetésének támogatása érdekében a frekvenciákkal kapcsolatos igények korai azonosításának és kielégítésének összehangolását végző központi funkció létrehozását.
(12)
Mivel a légiforgalomáramlás-szervezés (ATFM) a hálózati funkciók szerves része, ezért megfelelően hivatkozni kell a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2010. március 25-i 255/2010/EU bizottsági rendeletre (4).
(13)
Mivel a hálózatkezelés hatékonyságához a hálózati funkciók haladéktalan életbelépése szükséges, ezért a tagállamok már megbízták az Eurocontrolt a légiforgalomáramlás-szervezés végrehajtásával.
(14)
Előnyös egyetlen testületet megbízni a különféle hálózati funkciók koordinálásával a teljesítmény-célkitűzésekkel összhangban álló, hálózati szintű, következetes rövid és hosszú távú optimalizálási megoldások kidolgozása érdekében. Mindazonáltal, a hálózati funkciókat a hálózatkezelő és a tagállami, valamint a funkcionális légtérblokk szint látja el, az e rendelet által előírt felelősségi rend szerint.
(15)
A hálózatkezelőnek tisztában kell lennie a tagállam vagy a funkcionális légtérblokkok légiforgalmi szolgáltatási terveinek, tevékenységeinek és teljesítményének aspektusaival, különösen, ha várható vagy valószínűsíthető, hogy ez lényegi hatással lesz a hálózat teljesítményére.
(16)
Az Eyjafjallajökull vulkán 2010. áprilisi kitöréséhez kapcsolódó események rávilágítottak egy olyan központi szerv létrehozásának szükségességére, amely vezető szerepet tölt be a helyi, regionális és hálózati szintű enyhítő intézkedések irányításának koordinálásában annak biztosítása érdekében, hogy a légi közlekedést érintő jövőbeli válsághelyzetekre időben érkezzen válaszlépés.
(17)
A hálózati funkciókat és a funkcionális légtérblokkok szintjén szervezett műveleteket össze kell hangolni.
(18)
Hatékony konzultációkat kell folytatni az érdekeltekkel nemzeti szinten, a funkcionális légtérblokk szintjén, valamint hálózati szinten.
(19)
Mivel a hálózatok ki- és belépési pontjaiként a repülőterek alapvetően járulnak hozzá az átfogó hálózati teljesítményhez, ezért a hálózati funkciók a repülőtéri kapacitások uniós megfigyelőközpontja révén kapcsolatot tartanak a repülőtér-üzemeltetőkkel, akik a földi kapacitás optimalizálását szem előtt tartva földi koordinátorként tevékenykednek, javítva az átfogó hálózati kapacitást.
(20)
A hálózati funkciók végrehajtása nem sértheti a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendeletet (5).
(21)
A katonai művelet hatékonyságát megfelelően szem előtt tartva, a kitűzött célok elérése érdekében rendkívül fontos a polgári-katonai együttműködés és koordináció. Noha a műveleti légiforgalmi rendszer keretében végrehajtott katonai műveletek és kiképzés tartalmára, hatókörére, illetve végrehajtására vonatkozó határozatok nem tartoznak az Európai Unió hatáskörébe, a biztonság és a kölcsönös hatékonyság érdekében fontos lefedni az említett és az e rendeletben tárgyalt műveletek kapcsolódási pontjait.
(22)
A hálózati funkciók nem sérthetik az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének az alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekek megóvására irányuló rendelkezéseit, valamint az 551/2004/EK rendelet 7. cikkében előírt rugalmas légtérfelhasználás alkalmazását.
(23)
A hálózati funkciókat költséghatékony módon kell ellátni, különösen el kell kerülni a párhuzamos erőfeszítéseket, így téve lehetővé a tagállamban a funkciók e rendelet keretében történő ellátását a hálózatkezelő kinevezése előtti állapothoz képest csökkentett, de legalábbis nem növelt pénzügyi és emberi erőforrásbeli követelmények között.
(24)
A Bizottságnak gondoskodnia kell a hálózatkezelő megfelelő felügyeletéről.
(25)
A hálózati funkciók biztonsági követelményeinek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (az Ügynökség) léginavigációs szolgáltatás nyújtására vonatkozó követelményeivel összevethető szintűeknek kell lenniük. Rendelkezni kell a szóban forgó követelményekről, valamint a biztonsági felügyeletre vonatkozó követelményekről.
(26)
A harmadik országok figyelembevétele, illetve részvétele a hálózati funkciók létrehozásában és végrehajtásában hozzájárul az egységes európai égbolt páneurópai dimenziójához.
(27)
A hálózati funkciók kiterjeszthetők az 551/2004/EK rendelet 6. cikkével összhangban.
(28)
A hálózati funkciók végrehajtása meghatározott teljesítménycélok szerint történik, amelyek megkívánják a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendelet (6) módosítását. A teljesítményrendszer végrehajtása során szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján ezeket a különleges teljesítménycélokat tovább lehet fejleszteni.
(29)
A 691/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(30)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
(1) Ez a rendelet az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének megfelelően megállapítja a légiforgalmi szolgáltatás (ATM) hálózati funkcióinak végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, az egységes európai égbolt légtér optimális kihasználásának lehetővé tétele, és annak biztosítása érdekében, hogy a légtérfelhasználók a kívánt útvonalakon repülhessenek, miközben a légtérhez és a léginavigációs szolgálatokhoz való hozzáférés a lehető legnagyobb mértékben biztosított.
(2) A hálózatkezelés vonatkozásában ezt a rendeletet különösen a tagállamokra, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségre (az Ügynökség), a légtérfelhasználókra, a léginavigációs szolgáltatókra, a repülőtér-üzemeltetőkre, a repülőtéri résidő-koordinátorokra és a működtető szervezetekre kell alkalmazni nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokk szintjén.
(3) Az 551/2004/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban és az állami légi járműveknek a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 3. cikke szerinti üzemeltetésének sérelme nélkül, a tagállamok ezt a rendeletet az illetékességi körükbe tartozó, az ICAO EUR és AFI körzetein belüli légtérre alkalmazzák.
(4) Az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének megfelelően ez a rendelet nem gátol meg egy tagállamot abban, hogy intézkedéseket alkalmazzon olyan mértékben, amennyire az alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekei megóvásához szükséges.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
Ezeken kívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „repülőtér-üzemeltető”: a 95/93/EGK rendelet 2. cikkének j) pontjában meghatározottak szerint „egy repülőtér vezetése”;
2. „repülőtéri résidő-koordinátor”: a 95/93/EGK rendelet alapján a koordinált repülőtereken létesített funkció;
3. „légtérkialakítás”: olyan folyamat, amely magában foglalja a hálózathoz kapcsolódó teljesítménycélok eléréséhez való hozzájárulást, a légtérfelhasználók igényeinek kielégítését és a meglévő biztonsági szint biztosítását vagy növelését, valamint a légtérkapacitás és a környezeti teljesítmény növelését korszerű navigációs képességek és technikák, fejlett útvonalhálózatok és a kapcsolódó szektorokra bontás, optimalizált légtérstruktúrák és kapacitásnövelő légiforgalmi szolgáltatási eljárások kidolgozása és megvalósítása révén;
4. „légtérlefoglalás”: a légtér egy meghatározott részének ideiglenes lefoglalása felhasználói kategóriák általi kizárólagos vagy speciális felhasználás céljából;
5. „légtérkorlátozás”: a légtér meghatározott része, amelyen belül meghatározott időpontokban a légi járművek közlekedésére veszélyt jelentő tevékenységet folytatnak (veszélyes terület); vagy egy adott állam szárazföldi területe vagy felségvizei fölötti meghatározott méretű légtér, amelyben a légi járművek közlekedése meghatározott feltételek szerint korlátozva van (korlátozott terület); vagy egy adott állam szárazföldi területe vagy felségvizei fölötti meghatározott méretű légtér, amelyben a légi járművek közlekedése tilos (tiltott terület);
6. „légtérszerkezet”: a légtér speciális része, amelyet a légi járművek biztonságos és optimális üzemeltetésének biztosítására jelöltek ki;
7. „légtérfelhasználás”: a légtér üzemeltetési szempontú felhasználási módja;
8. „légtérfelhasználók képviselője”: bármely jogi személy vagy szervezet, amely a léginavigációs szolgálatok egy vagy több felhasználói kategóriájának érdekeit képviseli;
9. „repülési frekvenciasáv”: a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) rádiószabályzatának frekvencia-kiosztási táblázatába bejegyzett adott frekvenciasáv, amelyben általános légiforgalmi célú frekvenciakijelöléseket hajtanak végre;
10. „légiforgalmi irányítási (ATC) szektor”: a légtér meghatározott része, amelyben az ezzel megbízott légi irányító/irányítók egy adott időpontban légiforgalmi irányítási felelősségi körrel rendelkezik/rendelkeznek;
11. „légiforgalmi szolgálati útvonal (ATS útvonal)”: a légtérszerkezet meghatározott része, amelyet a légi forgalom áramlásának kezelése céljából a légiforgalmi szolgálatok ellátásához szükséges módon alakítottak ki;
12. „polgári-katonai koordináció”: a légiforgalmi szolgáltatás polgári és katonai hatóságai és szereplői közötti együttműködés, amely a biztonságos, hatékony és harmonizált légtérkihasználás biztosításához szükséges;
13. „feltételes útvonal (CDR)”: olyan légiforgalmi szolgálati útvonal, amely repüléstervezés és felhasználás céljára csak meghatározott feltételek mellett áll rendelkezésre;
14. „együttműködésen alapuló döntéshozatal”: olyan folyamat, amelynek során a döntéseket a tagállamokkal, az operatív érdekelt felekkel és adott esetben egyéb szereplőkkel folytatott folyamatos együttműködés és konzultáció alapján hozzák meg;
15. „hálózati válság”: a léginavigációs szolgálat megkövetelt szintű ellátására való képtelenség állapota, amelynek eredményeképp a hálózat kapacitása jelentősen csökken, vagy a hálózat kapacitása és a fellépő igény között jelentős aránytalanság mutatkozik, vagy a hálózat egy vagy több részén szokatlan vagy váratlan helyzet következtében jelentős információáramlási hiba lép fel;
16. „európai útvonalhálózat-javítási terv”: a hálózatkezelő által az operatív érdekelt felekkel együttműködésben kidolgozott terv, amely a hálózatstratégiai terv irányadó elveinek megfelelően magában foglalja az útvonalhálózat-kialakítás tekintetében végzett rövid és középtávú operatív tevékenységeinek eredményét;
17. „szabad útvonalú légtér”: meghatározott légtér, amelyben a felhasználók a légtérbe való belépési és a légtérből való kilépési pontok között szabadon, a légiforgalmi szolgálati útvonalhálózatra való tekintet nélkül tervezhetik útvonalaikat;
18. „frekvenciakijelölés”: olyan engedély, amelyet egy tagállam ad egy rádiófrekvencia vagy rádiófrekvencia-csatorna meghatározott feltételek melletti használatára;
19. „hálózatot érintő hatás”: a II. mellékletben meghatározott rádiófrekvencia funkció összefüggésében kialakuló olyan helyzet, amelyben egy frekvenciakijelölés rontja, akadályozza vagy megszakítja a hálózat egy vagy több rádiófrekvencia-kijelölésének működését, vagy ellentétben áll az e rendelet alkalmazási körébe tartozó repülési frekvenciasávok optimális felhasználásával;
20. „több útvonal közötti választási lehetőség”: az a lehetőség, amikor a légiforgalmi szolgálati útvonalhálózaton belül egynél több útvonal áll a légtérfelhasználó rendelkezésére;
21. „harmadik országok”: olyan EU-n kívüli államok, amelyek az Eurocontrol tagjai vagy megállapodást kötöttek az Európai Unióval az egységes európai égbolt végrehajtásáról, illetve részt vesznek valamely funkcionális légtérblokk kialakításában;
22. „hálózatkezelő”: olyan szerv, amelyet az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének értelmében hoztak létre az említett cikkben és az e rendeletben foglalt feladatok ellátására;
23. „hálózatműködtetési terv”: olyan terv, amelyet az operatív érdekelt felekkel együttműködve a hálózatkezelő dolgoz ki rövid és középtávú operatív tevékenységeinek megszervezésére a hálózatstratégiai terv irányadó elveinek megfelelően. A hálózatműködtetési terv európai útvonalhálózat-kialakítást érintő része magában foglalja az európai útvonalhálózat-javítási tervet;
24. „hálózatstratégiai terv”: olyan terv, amelyet az ATM-főtervvel összhangban, a tagállamokkal és az operatív érdekelt felekkel együttműködve a hálózatkezelő dolgoz ki a hálózatműködtetés irányadó elveinek és hosszú távú kilátásainak meghatározására;
25. „működtető szervezet”: olyan szervezet, amely a légi forgalmat, a távközlést, a navigációt vagy a légtérellenőrző szolgálatokat segítő mérnöki és műszaki szolgálatok ellátásáért felelős;
26. „működési követelmények”: olyan követelmények, amelyek a hálózatot a biztonság, a kapacitás és a hatékonyság vonatkozásában érintik;
27. „operatív érdekelt felek”: a polgári és katonai légtérfelhasználók, a polgári és katonai léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzemeltetők, a repülőtéri résidő-koordinátorok és a működtető szervezetek, valamint az egyes funkciók szempontjából relevánsnak ítélt bármilyen további érdekelt csoport;
28. „szektorkonfiguráció”: szektorok olyan kombinációja, amelynek kialakítása és optimális elhelyezkedése biztosítja a működési követelményeknek való megfelelést és a légtér rendelkezésre állását;
29. „légtérfelhasználó által kérelmezett útvonal”: a légijármű-üzemeltetők által kívánatosnak tartott, a légtérkialakítás szakaszában igényeiknek megfelelőnek nyilvánított útvonal.
II. FEJEZET
A HÁLÓZATI FUNKCIÓK SZERVEZÉSE ÉS KEZELÉSE
3. cikk
Hálózatkezelő létrehozása
(1) Az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében és e rendelet mellékleteiben előírt funkciók végrehajtásához szükséges feladatok teljesítése céljából egy pártatlan és illetékes szervet (hálózatkezelő) kell létrehozni.
(2) A hálózatkezelő hivatali ideje egybeesik a 691/2010/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett teljesítményrendszer referencia-időszakaival. Ez a hivatali idő elég hosszú ahhoz, hogy lehetővé tegye az e funkciók ellátása terén megvalósuló fejlődést. A hivatali idő nem lehet rövidebb, mint két referencia-időszak, és megújítható.
(3) A hálózatkezelő kinevezése bizottsági határozat formájában történik, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése szerint az egységes égbolttal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően, és legkésőbb az e rendelet elfogadását követő három hónapon belül. A szóban forgó határozat magában foglalja a kinevezés feltételeit, beleértve a finanszírozást és a visszavonási feltételeket. A Bizottság minden egyes - a (2) bekezdésben említett - referencia-időszak végén értékeli az ezeknek a feltételeknek való megfelelést.
(4) A hálózatkezelő a következő feladatokat látja el:
a)
az európai útvonalhálózat kialakítása az I. mellékletben megállapítottak szerint;
b)
a szűkös erőforrások koordinálása, különösen:
i.
az általános légi forgalom által használt repülési frekvenciasávokon belüli rádiófrekvenciák a II. mellékletben megállapítottak szerint;
ii.
SSR válaszjeladó-kódok a III. mellékletben megállapítottak szerint.
A Bizottság az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével vagy 6. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban további funkciókat ruházhat rá a hálózatkezelőre.
(5) A hálózatkezelő látja el az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében és a 255/2010/EU rendeletben említett légiforgalmiáramlás-szervezési funkciót is.
4. cikk
A hálózatkezelő feladatai
(1) Az egységes európai égbolt keretében megvalósuló, a 691/2010/EU rendeletben előírt európai uniós szintű teljesítménycélokhoz hozzájáruló hálózati műveletek folyamatos javítása céljából, a 3. cikkben felsorolt funkciók végrehajtásának segítésére a hálózatkezelő különösen a következő feladatokat hajtja végre:
a)
az 5. cikkben meghatározott hálózatstratégiai tervet dolgoz ki, tart fenn és hajt végre, a 691/2010/EU rendeletben előírt teljesítményrendszerrel és az ATM-főtervvel összhangban, valamint a vonatkozó ICAO léginavigációs tervekre tekintettel;
b)
a 6. cikkben szereplő további előírásoknak megfelelően, egy olyan hálózatműködtetési terv keretében részletezi a hálózatstratégiai tervet, amely háromtól öt évig tartó, éves, negyedéves, heti és napi időszakokat lefedve különösen az európai uniós szintű teljesítménycélokat tárgyalja;
c)
az I. mellékletben meghatározottak szerint kialakítja az integrált európai útvonalhálózatot;
d)
a rádiófrekvenciák koordinációjára vonatkozóan ellátja az 551/2004/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt és e rendelet II. mellékletében meghatározott központi funkciót;
e)
koordinálja SSR válaszjeladókódok kiosztási folyamatának tökéletesítését a III. mellékletben meghatározottaknak megfelelően;
f)
megszervezi a funkciók irányítását és működtetését, valamint teljesíti különösen az ATFM központi egységének kötelezettségeit;
g)
egységesített és koordinált módon közelíti meg a hálózat valamennyi tervezési és működtetési tevékenységét, beleértve általános teljesítményének ellenőrzését és javítását;
h)
támogatást biztosít a hálózati válságkezeléshez;
i)
segíti a különböző operatív érdekelt feleket az őket terhelő kötelezettségek teljesítésében, a légiforgalmi szolgáltatási és/vagy a léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) rendszerek és eljárások telepítésében az ATM-főterv szerint;
j)
segítséget nyújt a polgári repülési balesetek és események vizsgálatával vagy előfordulásuk elemzésével megbízott szervezetek számára, e szervezetek felkérése alapján; a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazásában;
k)
biztosítja a koordinációt olyan más régiókkal és harmadik országokkal, amelyek nem vesznek részt a hálózatkezelő munkájában.
(2) A hálózatkezelő elősegíti a teljesítményrendszer végrehajtását a 691/2010/EU rendeletnek megfelelően.
(3) A hálózatkezelő feladatai teljesítése érdekében az alábbiakat biztosítja:
a)
a hálózati szintű együttműködésen alapuló döntéshozatal támogatására szolgáló eszközök, folyamatok és következetes adatok rendelkezésre állását, működtetését és megosztását, amely magában foglalja többek között - de nem kizárólag - a repülési terv feldolgozó és adatkezelő rendszereket;
b)
az operatív érdekelt felek feladatainak megkönnyítését és a közöttük folyó koordinációt, valamint támogatás nyújtását ezen érdekelt feleknek az együttműködésen alapuló döntéshozatalt követő tervek és kapcsolódó hálózati intézkedések terjesztéséhez és végrehajtásához;
c)
saját felelősségi körében a megfelelő működési koordinációt, valamint az optimalizációt, az együttműködést és összekapcsolhatóságot;
d)
az ICAO hálózati funkciókhoz kapcsolódó megfelelő dokumentumok módosítására tett javaslatok koordinálását;
e)
a 20. cikk szerinti jelentéstételt valamennyi működési teljesítménytényezőről, beleértve a szűkös erőforrásokat;
f)
a más közlekedési módokkal való megfelelő kapcsolatot.
(4) A Bizottság vagy az Ügynökség felkérésére a hálózatkezelő teljesíti a különböző funkciókhoz kapcsolódó információnyújtásra, tanácsadásra, elemzésre vagy egyéb hasonló mellékfeladatokra irányuló eseti felkéréseket.
5. cikk
Hálózatstratégiai terv
(1) A hosszú távú perspektívára vonatkozó iránymutatások biztosítása érdekében a hálózatkezelő olyan hálózatstratégiai tervet dolgoz ki, tart fenn és hajt végre, amelyet összehangol a 691/2010/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti referencia-időszakkal. A terv tartalmazza a következő referencia-időszakra vonatkozó teljesítménytervet és teljesítménycélokat, továbbá kitekint a jövőbeli referencia-időszakokra.
(2) A hálózatstratégiai tervnek ki kell térnie kell a IV. mellékletben foglalt információkra.
(3) A hálózatstratégiai terv célja, hogy a hálózati funkciók vonatkozásában a 691/2010/EU rendeletben kitűzött teljesítménycélok megvalósuljanak.
(4) A hálózatstratégiai tervet adott esetben frissíteni kell.
6. cikk
Hálózatműködtetési terv
(1) A hálózatstratégiai terv működtetési szinten történő végrehajtásához a hálózatkezelőnek részletes hálózatműködtetési tervet kell kidolgoznia.
(2) A hálózatműködtetési tervnek ki kell térnie az V. mellékletben meghatározott információkra.
(3) A hálózatműködtetési terv különösen egy háromtól öt évig tartó, éves, negyedéves, heti és napi időszakot lefedő, a 691/2010/EU rendeletben meghatározott európai uniós szintű teljesítménycélok elérése érdekében állapít meg intézkedéseket.
(4) A hálózatműködtetési tervnek magában kell foglalnia kell a katonai vonatkozású követelményeket, ha a tagállamok ilyeneket megadnak.
(5) A hálózatműködtetési tervnek tartalmaznia kell az európai útvonalhálózat-javítási tervet, illetve annak megfelelőjét a rádiófrekvenciák és az SSR válaszjeladó-kódok vonatkozásában.
(6) A hálózatműködtetési tervben meg kell határozni a működtetési korlátokat, a szűk keresztmetszeteket, a fejlesztési intézkedéseket és a helyreállítási és kockázatcsökkentési megoldásokat.
(7) A léginavigációs szolgáltatók, a funkcionális légtérblokkok és a repülőtér-üzemeltetők gondoskodnak arról, hogy működési terveiket összehangolják a hálózatműködtetési tervvel. A hálózatkezelő biztosítja a hálózatműködtetési terv koherenciáját.
(8) A hálózatműködtetési tervet - tekintettel a hálózati funkció igényeinek és követelményeinek valamennyi lényeges változására - rendszeres időközönként frissíteni kell.
7. cikk
A hálózatkezelő hatáskörei
(1) A tagállamok felelősségi köreinek sérelme nélkül, a hálózatkezelő - feladatainak végrehajtása során - az együttműködésen alapuló döntéshozatalból fakadó egyedi intézkedéseket hoz. Az intézkedéseket az érintett felek hajtják végre.
(2) Ha egy tagállami felelősségi körei nem engedik ilyen egyedi intézkedések elfogadását, a hálózatkezelő az esetet a Bizottsághoz továbbítja további megfontolásra.
(3) A hálózatkezelő a hálózat teljesítménye miatt szükséges egyéb kérdésekre vonatkozóan is tesz intézkedési javaslatokat.
(4) A hálózatkezelő - felelősségi körén belül - olyan intézkedéseket hoz, amelyek a 691/2010/EU rendelet 9. cikkében említett vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélok elérésére irányulnak.
(5) A hálózatkezelő összegyűjti, egységesíti és elemzi az I-VI. mellékletekben meghatározott összes vonatkozó adatot. Ezeket az adatokat kérésre továbbítja a Bizottságnak, az Ügynökségnek vagy a 691/2010/EU rendeletben említett teljesítmény-felülvizsgálati szervnek.
8. cikk
Kapcsolat az operatív érdekelt felekkel
(1) A hálózatkezelő a hálózat általános teljesítményének ellenőrzésével és javításával kapcsolatos feladatai ellátása érdekében - a 15. cikk előírásaival összhangban - az operatív érdekelt felekkel megfelelő munkamegállapodásokat dolgoz ki.
(2) Az operatív érdekelt felek biztosítják, hogy a helyi szinten vagy a funkcionális légtérblokk szintjén végrehajtott intézkedések összhangban legyenek az együttműködésen alapuló döntéshozatal révén elfogadott hálózati szintű intézkedésekkel.
(3) Az operatív érdekelt felek - a hálózatkezelővel az átadás tekintetében rögzített határidők, hiánytalansági, illetve pontossági követelmények betartásával - a hálózatkezelő számára biztosítják az I-VI. mellékletben felsorolt releváns adatokat.
(4) A 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően a hálózatkezelő által hozott egyedi intézkedések által érintett operatív érdekelt felek az elfogadásukat követő öt munkanapon belül kérhetik az ilyen intézkedések felülvizsgálatát. A felülvizsgálati kérelem nem függeszti fel az egyedi intézkedéseket.
(5) A hálózatkezelő a szóban forgó intézkedést öt munkanapon, illetve hálózati válsághelyzet esetén 48 órán belül megerősíti vagy módosítja.
9. cikk
Kapcsolat a tagállamokkal
(1) A hálózatkezelő feladatainak végrehajtása során kellően figyelembe veszi a tagállamok felelősségi köreit.
(2) A tagállamok tájékoztatják a hálózatkezelőt, ha szuverenitásuk és felelősségi köreik nem engedik a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelő egyedi intézkedések elfogadását.
(3) Ha a hálózati funkciókhoz kapcsolódó működtetési kérdések érintik valamely tagállamot, akkor az az együttműködésen alapuló döntéshozatal résztvevőjévé válik és nemzeti szinten végrehajtja a folyamat során elfogadott eredményeket.
10. cikk
Kapcsolat a funkcionális légtérblokkokkal
(1) A tagállamok biztosítják a szoros együttműködést és koordinációt a funkcionális légtérblokk és a hálózatkezelő között, mint például a stratégiai tervezés szintjén, és a napi forgalomáramlás és kapacitás taktikai kezelésében.
(2) A funkcionális légtérblokkok közötti működési összekapcsolhatóság elősegítése érdekében a hálózatkezelő - valamennyi funkcionális légtérblokkal szorosan együttműködve - harmonizált folyamatokat, eljárásokat és kapcsolódási pontokat hoz létre, beleértve a hálózatkezelő tevékenységeihez kapcsolódó aspektusok változásait.
(3) A funkcionális légtérblokkban együttműködő tagállamok biztosítják, hogy a hálózati funkciók kapcsán konszolidált álláspontokat fogalmazzanak meg.
(4) A funkcionális légtérblokkban együttműködő léginavigációs szolgáltatók biztosítják, hogy a hálózati funkciók működési kérdései kapcsán konszolidált álláspontokat fogalmazzanak meg.
(5) Funkcionális légtérblokk létrehozása előtt a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók együttműködnek annak érdekében, hogy a hálózatkezelő tevékenységeihez kapcsolódó tényezők vonatkozásában konszolidált álláspontokat fogalmazzanak meg.
11. cikk
Polgári-katonai együttműködés
(1) A hálózatkezelő megfelelő intézkedéseket biztosít a nemzeti katonai hatóságokkal való megfelelő koordináció lehetővé tétele és támogatása érdekében.
(2) A tagállamok biztosítják a megfelelő katonai részvételt a hálózati funkciókhoz kapcsolódó valamennyi tevékenységben.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a hálózatkezelő által létrehozott, valamennyi működést érintő munkamegállapodásban és konzultációs mechanizmusban megfelelő legyen a katonai léginavigációs szolgáltatók és a katonai légtérfelhasználók képviselete.
(4) Az európai útvonalhálózat-kialakítási funkciót a légtér egy részének a tagállamok általi kizárólagos vagy meghatározott használat céljára történő lefoglalásának vagy korlátozásának sérelme nélkül kell ellátni. A hálózatkezelő ösztönzi és koordinálja az ezeken a területeken áthaladó feltételes útvonalak rendelkezésre állását a 2150/2005/EK bizottsági rendelettel (8) összhangban.
12. cikk
A hálózati funkciók általános követelményei
A hálózatkezelő biztosítja, hogy a hálózati funkciók VI. mellékletben foglalt általános követelményei teljesüljenek. Ezeket a követelményeket a kinevezési határozat elfogadásának időpontjától kell alkalmazni, és a hálózatkezelőnek az ezen időpontot követő tizenkét hónapon belül teljesítenie kell a követelményeket.
III. FEJEZET
A HÁLÓZATI FUNKCIÓK IRÁNYÍTÁSA
13. cikk
Együttműködésen alapuló döntéshozatal
(1) A hálózati funkciókat együttműködésen alapuló döntéshozatal révén kezelik.
(2) Az együttműködésen alapuló döntéshozatal a következőkből áll:
a)
a 14. cikk szerinti konzultációs folyamat;
b)
részletes munkamegállapodások és működési folyamatok a 15. cikk szerint.
(3) A hálózati funkció irányításához kapcsolódó intézkedések elfogadása és a funkciók teljesítményének ellenőrzése érdekében a hálózatkezelő létrehozza a 16. cikk szerinti hálózati igazgatótanácsot.
(4) Ha a hálózatkezelő úgy ítéli meg, hogy tevékenységét egy vagy több fél hátráltatja, akkor ügyét állásfoglalás céljából a hálózati igazgatótanács elé terjeszti.
14. cikk
Konzultációs folyamat
(1) Egy olyan folyamatot kell létrehozni, amelynek célja a tagállamok és az operatív érdekelt felek megfelelő és rendszeres konzultációjának megszervezése.
(2) A konzultáció szükség szerint a 15. cikkben említett részletes munkamegállapodásokra, a hálózatstratégiai tervre, a hálózatműködtetési tervre, a tervek végrehajtásában elért előrelépésre, a Bizottságnak benyújtott jelentésekre és a működési kérdésekre összpontosít.
(3) A konzultációs folyamat az egyedi hálózati funkciók jellegétől függően eltérő lehet. A szabályozási kérdések tárgyalásának biztosítása érdekében a tagállamokat szükség esetén be kell vonni a folyamatba.
(4) Ha az érdekeltek nem elégedettek a konzultációval, a kérdést először a megfelelő konzultációs megállapodás keretében kell megvizsgálni az adott funkció szintjén. Ha az adott funkció szintjén nem lehet döntésre jutni, akkor az ügyet állásfoglalás céljából a hálózati igazgatótanács elé kell terjeszteni.
15. cikk
Részletes munkamegállapodások és működési folyamatok
(1) A hálózatkezelő részletes munkamegállapodást és működési folyamatokat dolgoz ki a tervezési és működtetési szempontok kezelésére, különös tekintettel az egyedi hálózati funkciók sajátosságaira és követelményeire az I-VI. mellékletben meghatározottaknak megfelelően.
(2) A hálózatkezelő biztosítja, hogy a részletes munkamegállapodások és a működési folyamatok tartalmazzanak az érdekelt felek értesítésére vonatkozó rendelkezéseket.
(3) A részletes munkamegállapodásoknak és működési folyamatoknak tiszteletben kell tartaniuk a szolgáltatásnyújtás és a szabályozási kérdések különválasztásának elvét, valamint - adott esetben - biztosítaniuk kell a tagállamok bevonását.
16. cikk
Hálózati igazgatótanács
(1) A hálózati igazgatótanács a következőkért felelős:
a)
jóváhagyja a hálózatstratégiai tervet annak elfogadása előtt, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban;
b)
jóváhagyja a háromtól öt évig tartó és az éves időszakra vonatkozó hálózatműködtetési terveket;
c)
jóváhagyja az együttműködésen alapuló döntéshozatali folyamatokat, a konzultációs folyamatokat, valamint a hálózati funkciókat érintő részletes munkamegállapodásokat és működési folyamatokat, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
d)
jóváhagyja a 18. cikk (4) bekezdésében említett Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység eljárási szabályzatát, az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
e)
ellenőrzi a tervek végrehajtásában elért haladást és foglalkozik a kezdeti tervektől való esetleges eltérésekkel;
f)
ellenőrzi az operatív érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamatot;
g)
ellenőrzi a hálózati funkciók kezeléséhez kapcsolódó tevékenységeket;
h)
ellenőrzi a hálózati válsághelyzetekhez kapcsolódó hálózatkezelői tevékenységeket;
i)
jóváhagyja a 20. cikkben említett éves jelentést. Ez a jelentés többek között - de nem kizárólag - magában foglalja a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv végrehajtását;
j)
foglalkozik azokkal a kérdésekkel, amelyeket nem oldottak meg az adott hálózati funkció szintjén;
k)
felméri, hogy a hálózatkezelő rendelkezik-e a megfelelő hatáskörökkel, erőforrásokkal és pártatlansággal a ráruházott feladatok - többek között a biztonsági, felelősségi és készenléti intézkedések - független végrehajtásához;
l)
jóváhagyja a hálózatkezelők éves költségvetését, az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
m)
jóváhagyja eljárási szabályzatát, az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
n)
foglalkozik minden további, általa relevánsnak ítélt kérdéssel.
(2) A hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai a következők:
a)
funkcionális légtérblokkonként - legyen azt kialakított vagy kialakítás alatt álló - a léginavigációs szolgáltatók egy képviselője, összesen négy szavazati joggal az összes léginavigációs szolgáltató vonatkozásában;
b)
a kereskedelmi és nem kereskedelmi célú polgári légtérfelhasználók négy képviselője;
c)
a repülőtér-üzemeltetők két képviselője;
d)
a katonai léginavigációs szolgáltatók és légtérfelhasználók két képviselője.
(3) Ugyancsak a hálózati igazgatótanács tagjai a következők:
a)
az elnök, akit különösen a hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak javaslatai, valamint műszaki felkészültsége és szakértelme alapján a Bizottság javaslatára neveznek ki, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
b)
a Bizottság egy képviselője;
c)
az Eurocontrol egy képviselője;
d)
a hálózatkezelő egy képviselője.
(4) A tagokat a póttag helyettesítheti.
(5) A hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjait, saját szervezetük javaslatai alapján, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően nevezik ki.
(6) A Bizottság független és elismert szakértőket jelölhet ki tanácsadónak, akik saját nevükben járnak el és a hálózati funkciók főbb aspektusait átfogó tudományágak széles körét képviselik. Erre a célra a hálózatkezelő munkájában részt vevő államok ajánlanak jelölteket.
(7) A (3) bekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt tagok jogosultak elvetni azokat a javaslatokat, amelyek hatással vannak:
a)
a tagállamok szuverenitására és felelősségi köreire, különösen a közrendi, közbiztonsági és védelmi kérdések tekintetében, az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének megfelelően;
b)
a hálózati igazgatótanács tevékenységeinek az e rendelet céljaival és célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségére;
c)
a hálózati igazgatótanács pártatlanságára és méltányosságára.
(8) Az (1) bekezdésben említett dokumentumokat a hálózati igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű többségével fogadja el.
(9) Amennyiben egy kiemelkedő hálózati jelentőségű kérdésben nem lehet megállapodásra jutni, akkor további lépések érdekében a hálózati igazgatótanács az ügyet a Bizottság elé terjeszti. A Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.
17. cikk
Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság szerepe
(1) A hálózatkezelő szabályozási kérdésekben a Bizottsághoz fordul, amely kérdésekről a Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.
(2) Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság a következőkről nyilvánít véleményt:
a)
a hálózatkezelő kinevezése;
b)
hálózati igazgatótanács elnökének kinevezése;
c)
a hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak kinevezése;
d)
a hálózati igazgatótanács eljárási szabályzata;
e)
a hálózatstratégiai terv és különösen a terv célkitűzései annak korai szakaszában;
f)
a hálózatkezelő éves költségvetése;
g)
az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység eljárási szabályzata;
h)
az együttműködésen alapuló döntéshozatali folyamatok, a konzultációs folyamatok, valamint a hálózati funkciókat érintő részletes munkamegállapodások és működési folyamatok.
(3) Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság tanácsot adhat a Bizottságnak, ha egy kiemelkedő hálózati jelentőségű kérdésben a hálózati igazgatótanács nem tud megállapodásra jutni.
IV. FEJEZET
HÁLÓZATI VÁLSÁGKEZELÉS
18. cikk
Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység létrehozása
(1) A hálózati válsághelyzetek kezelését az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység (EACCC) létrehozásával kell segíteni.
(2) Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység állandó tagjai a következők: a Tanács elnökségét betöltő tagállam egy képviselője, a Bizottság egy képviselője, az Ügynökség egy képviselője, az Eurocontrol egy képviselője, a katonai erők egy képviselője, léginavigációs szolgáltatók egy képviselője, a repülőterek egy képviselője és a légtérfelhasználók egy képviselője.
(3) Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység az adott válság jellegétől függően eseti alapon bővíthető szakértőkkel.
(4) Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység elkészíti eljárási szabályzatát a hálózati igazgatótanács általi elfogadásra.
(5) A hálózatkezelő rendelkezésre bocsátja az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység létrehozásához és működéséhez szükséges erőforrásokat.
19. cikk
A hálózatkezelő és az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység felelősségi körei
(1) A hálózatkezelő az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjaival együttműködve felelős az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység aktiválásáért és deaktiválásáért.
(2) A hálózatkezelő - az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység támogatásával - a következőkért felel:
a)
a hálózati válsághelyzetre való reagálás irányításának koordinálása, az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység eljárási szabályzatával összhangban, ideértve a tagállamok megfelelő szervezeteivel folytatott szoros együttműködést is;
b)
a készenléti tervek aktiválásának és koordinációjának segítése tagállami szinten;
c)
hálózati szintű enyhítő intézkedések kidolgozása annak érdekében, hogy hálózati válsághelyzet esetén kellő időben történjen a hálózat folyamatos és biztonságos működésének védelmét és biztosítását célzó intézkedés. E célból a hálózatkezelő:
i.
a nap 24 órájában ellenőrzi a hálózatot az esetleges hálózati válsághelyzetek észlelése érdekében;
ii.
hatékony információkezelést és kommunikációt biztosít pontos, aktuális és következetes adatok terjesztése révén, a kockázatkezelési alapelvek és folyamatok döntéshozatali folyamatokban történő alkalmazásának támogatása céljából;
iii.
elősegíti azon adatok szervezett összegyűjtését és központosított tárolását;
d)
jelzi - adott esetben - a Bizottságnak, az Ügynökségnek vagy a tagállamoknak a válsághelyzet enyhítésének további támogatási lehetőségeit, beleértve a más közlekedési módok üzemeltetőivel való kapcsolattartást, akik intermodális megoldásokat azonosíthatnak be és hajthatnak végre;
e)
a hálózat helyreállítására és fenntarthatóságára vonatkozó ellenőrzés és jelentéstétel.
V. FEJEZET
ELLENŐRZÉS, JELENTÉSTÉTEL ÉS FELÜGYELET
20. cikk
Ellenőrzés és jelentéstétel
(1) A hálózatkezelő kialakítja a következők folyamatos ellenőrzési folyamatát:
a)
a működési hálózati teljesítmény;
b)
az operatív érdekelt felek és az államok által hozott intézkedések és elért teljesítményeredmények;
c)
az e rendelet hatálya alá tartozó egyes funkciók eredményessége és hatékonysága.
(2) A folyamatos ellenőrzés észlel a hálózatstratégiai tervtől és hálózatműködtetési tervektől való bármilyen esetleges eltérést. Az operatív érdekelt felek a hálózatkezelőt ezen feladatában különösen - de nem kizárólag - az adatszolgáltatás terén megvalósított feladatokkal segítik.
(3) A hálózatkezelő évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz és az Ügynökséghez a feladata teljesítése során meghozott intézkedésekről. A jelentés az egyes hálózati funkciókkal és a teljes hálózat helyzetével foglalkozik, valamint közvetlenül kapcsolódik a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv tartalmához. A Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.
21. cikk
A hálózatkezelő felügyelete
A Bizottság - a biztonsághoz kapcsolódó ügyekben az Ügynökség segítségével - gondoskodik a hálózatkezelő felügyeletéről, különösen az ebben a rendeletben és egyéb uniós jogszabályokban foglalt követelmények tekintetében. A Bizottság az egységes égbolttal foglalkozó bizottságnak évente, illetve amikor erre külön felkérik, jelentést tesz.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. cikk
Kapcsolat harmadik országokkal
A harmadik országok operatív érdekelt feleikkel együtt részt vehetnek a hálózatkezelő munkájában.
23. cikk
A hálózatkezelő finanszírozása
A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a hálózatkezelőre bízott hálózati funkciók léginavigációs díjak alapján történő finanszírozásához. A hálózatkezelő a költségeit átlátható módon állapítja meg.
24. cikk
Felelősség
A hálózatkezelő rendelkezéseket léptet életbe a feladatai végrehajtásához kapcsolódó felelősség biztosítására. A felelősség biztosítása érdekében alkalmazott módszer a kérdéses veszteségnek és kárnak felel meg, figyelembe véve a hálózatkezelő jogállását és a rendelkezésre álló kereskedelmi biztosítási fedezet szintjét.
25. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság legkésőbb 2013. december 31-ig, majd ezt követően rendszeresen felülvizsgálja a hálózati funkciók végrehajtásának hatékonyságát, megfelelően figyelembe véve a 691/2010/EU rendeletben megállapított teljesítményrendszerre vonatkozó referencia-időszakokat.
26. cikk
A 691/2010/EU rendelet módosításai
A 691/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 3. cikk (3) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
„m)
a hálózatkezelő teljesítménytervének értékelése, beleértve az európai uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangját.”
2.
A szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:
„5a. cikk
Hálózatkezelő
(1) A(z) 677/2011/EU bizottsági rendelet (9) 3. cikkével létrehozott hálózatkezelőnek a teljesítményrendszer kapcsán a következő feladatokat kell teljesítenie:
a)
segíti a Bizottságot azáltal, hogy releváns információkat nyújt az európai uniós szintű teljesítménycélok referencia-időszakok előtti előkészítése, valamint a referencia-időszak alatti ellenőrzése céljából. A hálózatkezelő a Bizottság figyelmét különösen a működési teljesítmény jelentős és tartós eséseire hívja fel;
b)
a 20. cikk (5) bekezdésével összhangban hozzáférést biztosít a Bizottság számára a IV. mellékletben felsorolt valamennyi adathoz;
c)
segíti a tagállamokat és a léginavigációs szolgáltatókat teljesítménycéljaik megvalósításában a referencia-időszak során;
d)
teljesítménytervet dolgoz ki, amelyet a hálózatstratégiai terv részeként fogadnak el az egyes referencia-időszakok kezdete előtt. Ez a teljesítményterv nyilvános és a következőket tartalmazza:
i.
környezeti teljesítménycélt, amelynek a referencia-időszak teljes időtartama alatt összhangban kell állnia a vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal, az ellenőrzési célból használt éves értékekkel;
ii.
egyéb releváns kulcsfontosságú teljesítményterületek teljesítménycéljait, amelyeknek a referencia-időszak teljes időtartama alatt összhangban kell állniuk a vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal, az ellenőrzési célból használt éves értékekkel;
iii.
a célok elérése érdekében tervezett lépések leírását;
iv.
adott esetben, vagy ha a Bizottság úgy határoz, további fő teljesítménymutatókat és célokat.
3.
A 17. cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A Bizottság ellenőrzi a hálózatkezelő teljesítménytervének végrehajtását. Amennyiben a referencia-időszak alatt a teljesítménycélok nem teljesülnek, úgy a Bizottság a helyzet orvoslása érdekében a teljesítménytervben részletezett megfelelő intézkedéseket alkalmazza. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket használják.”
4.
A III. melléklet 3. és 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„3. Környezetvédelem
Útvonaltervezés:: az első referencia-időszakban nem alkalmazandó. A második referencia-időszak alatt a teljesítménytervben alkalmazott útvonal-kialakítási folyamat és a hálózatkezelő által kidolgozott európai útvonalhálózat-javítási terv kidolgozására vonatkozó folyamattal való összhangjának értékelése.
4. Kapacitás
A késés mértéke: a teljesítménytervekben használt, légiforgalmiáramlás-szervezéssel kapcsolatos, repülés közbeni késések várható szintjének összevetése az Eurocontrol kapacitástervezési eljárása alapján és a hálózatkezelő hálózatműködtetési tervében megadott referenciaértékekkel.”
27. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 7-én.