KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 223/2012
af 14. marts 2012
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særlig artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder forordningens bestemmelser, betegnes "EF-gødning".
(2)
De typer gødning, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003, omfatter nogle typer, der kun må sælges i form af fint pulver, og andre typer, der også må sælges i form af suspensioner. Gødning i form af suspensioner udgør en mindre sundhedsfare for landbrugerne, når den anvendes under forhold, hvor brugen af fint pulver ville medføre indånding af støv. For at reducere landbrugernes eksponering for støv, bør muligheden for at anvende suspensioner udvides til at omfatte gødningstyper med manganmikronæringsstoffer, og den vifte af bestanddele, der er tilladt i allerede eksisterende bor- og kobbergødningssuspensioner, bør også udvides.
(3)
I forordning (EF) nr. 2003/2003 tages der højde for anvendelsen af kompleksdannere som bestanddele i mikronæringsstofgødninger. Endnu har ingen sådanne gødninger imidlertid fået betegnelsen "EF-gødning", fordi der endnu ikke er fastlagt en fortegnelse over godkendte kompleksdannere i bilag I til nævnte forordning, og fordi der ikke findes typebetegnelser for gødninger indeholdende kompleksdannere. I betragtning af at egnede kompleksdannere (ligninsulfonsyresalte - herefter benævnt "LS") er tilgængelige, bør disse tilføjes til listen over godkendte kompleksdannere, og der bør udarbejdes tilsvarende typebetegnelser. Eksisterende typebetegnelser for gødningsopløsninger bør også tilpasses for at muliggøre brugen af kompleksdannere, men ingen opløsning bør indeholde mere end én kompleksdanner, for derved at gøre den officielle kontrol lettere.
(4)
De nye regler for mikronæringsstofopløsninger og -suspensioner kræver en ny mærkning af disse gødningstyper. Gødninger mærket efter de gamle regler vil dog fortsat være på lager i et vist tidsrum. Fabrikanterne bør derfor gives tilstrækkelig tid til at udarbejde ny mærkning og afsætte alle de eksisterende lagre.
(5)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 giver et sæt regler for mærkning af blandinger af mikronæringsstofgødninger, men indeholder i bilag I ingen bestemmelser om de tilsvarende typebetegnelser. Med forordning (EU) nr. 137/2011 blev tabel E.2.4 indført i punkt E.2 i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003, og den indeholder de tilsvarende typebetegnelser samt klarere regler for blandinger af mikronæringsstofgødning. Tabel E.2.4 kræver imidlertid nogle mærkningsoplysninger, som i visse tilfælde ikke ville være i overensstemmelse med kravene i artikel 6, stk. 6, og artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003. Tabel E.2.4 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Der bør indrømmes en overgangsperiode for at give de erhvervsdrivende mulighed for at tilpasse sig til de nye regler og afsætte deres lagre af blandinger af mikronæringsstofgødninger.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-eddikesyre (herefter benævnt "HBED") er en organisk chelatdanner for mikronæringsstoffer. Nærmere bestemt anvendes jern chelateret med HBED til at afhjælpe jernmangel og bekæmpe jernklorose i en lang række forskellige frugttræer. Bekæmpelsen af jernklorose og dens symptomer sikrer grønt løv, god vækst og modning af frugterne. Den jernchelaterede form for HBED er blevet godkendt i Polen uden nogen skade for miljøet. HBED bør derfor tilføjes listen over godkendte organiske chelatdannere til mikronæringsstoffer i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. Det vil imidlertid være hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode, så HBED godkendes efter offentliggørelse af den tilsvarende EN-standard.
(7)
Dicyandiamid/1,2,4 triazol (herefter benævnt "DCD/TZ") og 1,2,4 triazol/3-methylpyrazol (herefter benævnt "TZ/MP") er nitrifikationshæmmere, som anvendes i kombination med gødninger, der indeholder næringsstoffet kvælstof i form af urea og/eller ammoniumsalte. Disse hæmstoffer forlænger den tid, som kvælstoffet er til rådighed for afgrøderne, reducerer udvaskningen af kvælstof og reducerer afgivelsen af nitrogenoxid til atmosfæren.
(8)
N-(2-nitrophenyl)phosphortriamid (herefter benævnt "2-NPT") er en ureasehæmmer designet til kvælstofgødninger med ureaindhold for at gøre mere kvælstof tilgængeligt for planter, samtidig med at afgivelsen af ammoniak til atmosfæren reduceres.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP og 2-NPT er blevet anvendt i Tyskland, og DCD/TZ og TZ/MP er blevet anvendt i Tjekkiet i mange år, og der har de vist sig at være effektive og uden risici for miljøet. DCD/TZ, TZ/MP og 2-NPT bør derfor tilføjes til listen over godkendte nitrifikations- og ureasehæmmere i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 for i større grad at gøre dem tilgængelige for landbrugere i hele Unionen.
(10)
I henhold til forordning (EF) nr. 2003/2003 skal EF-gødninger kontrolleres ved anvendelse af de prøvetagnings- og analysemetoder, der er beskrevet i bilag IV til nævnte forordning. Nogle af disse metoder er imidlertid ikke internationalt anerkendte og bør erstattes af EN-standarder, der for nyligt er blevet udarbejdet af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(11)
EN-standarder valideres normalt ved hjælp af en sammenligning mellem forskellige laboratorier for at kvantificere de analytiske metoders reproducerbarhed og repeterbarhed. Der bør derfor foretages en skelnen mellem validerede EN-standarder og ikke-validerede metoder for at identificere de EN-standarder, for hvilke der er påvist en statistisk pålidelighed.
(12)
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige revisioner af den bør hele teksten til de analytiske metoder i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til EN-standarderne, der offentliggøres af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(13)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer
1. Bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag I til denne forordning.
2. Bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1a), b) i), c) i), c) ii), d) i), e) i), f) i) og punkt 2 i bilag I finder anvendelse fra 4.april 2013.
Punkt 3, nr. 11, i bilag I finder anvendelse fra 4. juli 2012
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2012.
A BIZOTTSÁG 223/2012/EU RENDELETE
(2012. március 14.)
a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke szerint a rendelet I. mellékletében felsorolt típusokba tartozó és a rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágyák „EK-műtrágyaként” jelölhetők meg.
(2)
A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt műtrágyatípusok egy része csak finom por formájában, míg más típusok szuszpenzió formájában is forgalmazhatók. A szuszpenzió formájú műtrágyák kisebb kockázatot jelentenek a mezőgazdasági dolgozók egészségére olyankor, amikor ezeket olyan körülmények között használják, amely körülmények között a por formájú termék használata a por belélegzését eredményezné. A mezőgazdasági dolgozók porexpozíciójának csökkentése érdekében a szuszpenzióként való használat lehetőségét ki kell terjeszteni a mangán mikroelemet tartalmazó műtrágyatípusokra, és bővíteni kell a bór- és réztartalmú műtrágya-szuszpenziókban jelenleg megengedett összetevők körét.
(3)
A 2003/2003/EK rendelet kitér a komplexképző vegyületek mikroelemes műtrágyák összetevőjeként való használatára. Ilyen műtrágya azonban még nem kapott „EK-műtrágya” megjelölést, mivel az említett rendelet I. mellékletében még nincsenek felsorolva engedélyezett komplexképző vegyületek, és mert komplexképző vegyületeket tartalmazó műtrágyákra még nincs típusmegjelölés. Tekintve, hogy ma már rendelkezésre állnak megfelelő komplexképző vegyületek (lignoszulfonsav sói, a továbbiakban: LS), ezeket fel kell venni az engedélyezett komplexképző vegyületek jegyzékére, és létre kell hozni a megfelelő típusmegjelöléseket. A komplexképző vegyületek használatához a műtrágyaoldatok meglévő típusmegjelöléseit is módosítani kell, de a hatósági ellenőrzés megkönnyítése érdekében az ilyen oldatok legfeljebb egy komplexképző vegyületet tartalmazhatnak.
(4)
A mikroelemes oldatokra és szuszpenziókra vonatkozó új szabályok miatt ezeket a műtrágyatípusokat át kell címkézni. A régi szabályok szerint címkézett műtrágyákból azonban egy ideig még maradnak készletek. A gyártók számára ezért elegendő időt kell biztosítani, hogy felkészüljenek az új címkézésre, és hogy ki tudják árusítani a meglévő készleteket.
(5)
A 2003/2003/EK rendelet tartalmaz szabályokat a több mikroelemet tartalmazó műtrágyák címkézésére, de I. mellékletében nem adja meg a rájuk vonatkozó típusmegjelöléseket. A 137/2011/EU rendelet kiegészítette a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletének E.2. szakaszát az E.2.4. táblázattal, amely tartalmazza a megfelelő típusmegjelöléseket és egyértelműbb szabályokat ad a mikroelem-keverékeket tartalmazó műtrágyákra. Az E.2.4. táblázat azonban előír néhány olyan címkézési információt is, amelyek egyes esetekben nem felelnének meg a 2003/2003/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében és 23. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak. Az E.2.4. táblázatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. Biztosítani kell egy átmeneti időszakot, hogy a gazdasági szereplők alkalmazkodhassanak az új szabályokhoz és kiárusíthassák a több mikroelemet tartalmazó műtrágyákból meglévő készleteiket.
(6)
Az N,N'-di(2-hidroxi-benzil)etilén-diamin-N,N'-diecetsav (a továbbiakban: HBED) mikroelemekhez használt kelátképző szerves vegyület. Főként a HBED vaskelátja nagyon sokféle gyümölcsfánál használatos arra, hogy korrigálja a vashiányt és kezelje a vashiányos levélsárgulást. A vashiányos levélsárgulás és tüneteinek megszüntetése zöld lombozatot, jó növekedést és gyümölcsfejlődést biztosít. A HBED vaskelátját Lengyelországban már engedélyezték, és nem tapasztaltak környezetkárosító hatást. A HBED-t ezért indokolt felvenni a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe a mikroelemekhez engedélyezett kelátképző szerves vegyületek jegyzékére. Célszerű ugyanakkor meghatározni egy átmeneti időszakot, hogy a HBED engedélyezése a vonatkozó EN szabvány közzététele után történjen.
(7)
A dicián-diamid/1,2,4-triazol (a továbbiakban: DCD/TZ) és az 1,2,4-triazol/3-metil-pirazol (a továbbiakban: TZ/MP) nitrifikáció-inhibitorok, amelyeket a nitrogént karbamidként, illetve ammóniumsóként tartalmazó műtrágyákkal együtt használnak. A nitrifikáció-inhibitoroknak köszönhetően a nitrogén tovább megmarad a növény környezetében, csökken a nitrátkimosódás és kevesebb dinitrogén-oxid kerül ki a levegőbe.
(8)
Az N-(2-nitro-fenil)foszfor-triamid (a továbbiakban: 2-NPT) egy ureáz-inhibitor, amelynek köszönhetően a karbamidtartalmú nitrogén-műtrágyák esetében a nitrogén tovább megmarad a növény környezetében, egyúttal kevesebb ammónia kerül ki a levegőbe.
(9)
A DCD/TZ-t, a TZ/MP-t és a 2-NPT-t már több éve használják Németországban, a DCD/TZ-t és a TZ/MP-t pedig a Cseh Köztársaságban, ahol hatékonynak bizonyultak és környezeti kockázatok nem merültek fel. A DCD/TZ-t, a TZ/MP-t és a 2-NPT-t ezért indokolt felvenni a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe az engedélyezett nitrifikáció- és ureáz-inhibitorok jegyzékére, hogy az uniós mezőgazdasági termelők szélesebb köre használhassa őket.
(10)
A 2003/2003/EK rendelet előírja az EK-műtrágyáknak a rendelet IV. mellékletében leírt mintavételi és analitikai módszerekkel végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem nemzetközileg elismert módszerek, így ezeket fel kell váltani az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által az utóbbi időben kidolgozott EN szabványokkal.
(11)
Az EN szabványok hitelesítése általában laboratóriumközi összehasonlítással történik (körvizsgálat), amely számszerűen meghatározza az analitikai módszerek reprodukálhatóságát és ismételhetőségét. Meg kell különböztetni ezért a hitelesített EN szabványokat és a nem hitelesített módszereket, hogy azonosítani lehessen azokat az EN szabványokat, amelyek statisztikai megbízhatósága már bizonyított.
(12)
A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő analitikai módszerek helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzétett EN szabványokra utaló hivatkozásokat használni.
(13)
A 2003/2003/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosítások
(1) A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
(2) A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Az I. melléklet 1.a., b.i., c.i., c.ii., d.i., e.i., f.i. és 2. pontját legkésőbb 2013. április 4-től kell alkalmazni.
Az I. melléklet 3. pontjában a 11. bejegyzést 2012. július 4-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 14-én.