KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 7. december 2011
om udbetalinger som kompensation fra det græske landbrugsforsikringsorgan (ELGA) i årene 2008 og 2009
(meddelt under nummer K(2011) 7260)
(Kun den græske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/157/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til om aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med artikel 108, stk. 2, første afsnit, i traktaten (1), og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
I fortsættelse af en række oplysninger, som Kommissionen fik via pressen om de kompensationsudbetalinger i størrelsesordenen 425 mio. EUR, som det græske landbrugsforsikringsorgan (herefter ELGA) havde planlagt, fordi et stort antal græske landbrugsproducenter i januar 2009 protesterede over det indtægtstab, de havde lidt i 2008 på grund af ugunstige vejrforhold i Grækenland, blev der afholdt et bilateralt møde med de græske myndigheder den 4. februar 2009. Efter dette møde fremsendte Grækenlands faste repræsentation ved Den Europæiske Union et brev af 9. februar 2009 med oplysninger om denne foranstaltning.
(2)
Ved brev af 23. februar 2009 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger. Ved brev af 20. marts 2009 svarede de græske myndigheder Kommissionen, at ELGA havde optaget et lån til de omhandlede kompensationsudbetalinger på 425 mio. EUR og et andet lån på 444 mio. EUR, hvoraf en stor del var afsat til udbetaling af erstatning for skader på afgrøder og besætninger i 2008, hvis årsager også var dækket af ELGA.
(3)
Kommissionens tjenestegrene anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 4. maj 2009. De græske myndigheder svarede ved brev af 16. juni 2009. Ved brev af 13. juli 2009 oplyste Kommissionens tjenestegrene de græske myndigheder om, at kompensationsforanstaltningen på 425 mio. EUR for 2009 var blevet registreret som et formodet tilfælde (cas présumé) under nr. CP 196/2009, og at kompensationsforanstaltningen på 444 mio. EUR, der var blevet udbetalt i 2008 - for den dels vedkommende, der gjaldt erstatning for tab af årsager, der var dækket af ELGA - ansås for ulovlig støtte i henhold til artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens (2) artikel 93 (3) og var blevet registreret som sådan under nr. NN 39/09.
(4)
I fortsættelse af de græske myndigheders svarbrev af 18. august 2009 anmodede Kommissionens tjenestegrene om yderligere oplysninger ved brev af 14. september 2009. Kommissionen informerede i øvrigt ved førnævnte brev de græske myndigheder om, at den efter modtagelsen af deres oplysninger om udbetalingen i 2009 af 425 mio. EUR til de berørte producenter også havde registreret de omhandlede erstatningsudbetalinger som ulovlig støtte i henhold til artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999, ligeledes under nr. NN 39/09.
(5)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger vedrørende de omhandlede foranstaltninger. Kommissionen modtog bemærkninger fra tredjeparter og videresendte dem til de græske myndigheder den 6. maj 2010. De græske myndigheder sendte deres kommentarer til de interesserede parters bemærkninger den 21. juli 2010.
(6)
De græske myndigheder sendte yderligere oplysninger om den omhandlede støtte den 4. juni 2010, den 10. september 2010 og den 14. september 2010. Kommissionen anmodede endnu en gang om flere oplysninger ved brev af 17. november 2010. De græske myndigheder svarede ved brev af 9. marts 2011.
(7)
På de græske myndigheders anmodning blev der afholdt et bilateralt møde med Kommissionens tjenestegrene den 31. marts 2011. Efter dette møde fremsendte de græske myndigheder yderligere oplysninger den 11. maj 2011 og den 12. juli 2011. På de græske myndigheders anmodning blev der herefter afholdt endnu et bilateralt møde med Kommissionens tjenestegrene den 11. november 2011.
II. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN
(8)
I medfør af den græske lov 1790/1988 om det græske landbrugsforsikringsorgans organisering og funktionsmåde og andre bestemmelser (5) (herefter »lov 1790/1988«) er der oprettet et almennyttigt organ under betegnelsen »det græske landbrugsforsikringsorgan (ELGA)«. ELGA er en privatretlig juridisk person, der er 100 % statsejet. Det er underlagt landbrugsministerens kontrol i overensstemmelse med artikel 12 i førnævnte lov. ELGA forvalter de poster, der er opført på organets budget i overensstemmelse med bestyrelsens beslutninger. Bestyrelsesmedlemmerne udpeges af landbrugsministeren. ELGA har bl.a. til formål at forsikre landbrugsbedrifters produktion og værdier i form af jord, afgrøder og besætninger mod naturskabte risici.
(9)
Ifølge artikel 3a (6) i lov 1790/1988 er det lovpligtigt at forsikre sig hos ELGA, som dækker naturskabte risici, herunder oversvømmelse, storm, frost og usædvanlig hård kulde, sne, hagl, høje temperaturer og solstråler, usædvanligt store regnmængder eller regn uden for sæsonen, tørke, entomologiske og plantepatologiske sygdomme i afgrøder, epidemiske dyresygdomme, brand som følge af lynnedslag, jordskælv, havskabte risici, skader på afgrøder forårsaget af vilde dyr samt en række sygdomme hos kvæg, får og geder.
(10)
Ifølge artikel 5a (7) i lov 1790/1988 pålægges landbrugsproducenterne et særligt forsikringsbidrag til ELGA for deltagelsen i forsikringsordningen, der er beskrevet i betragtning 9. Dette bidrag har karakter af en statsligt pålagt afgift, som rammer salg og køb af nationale landbrugsprodukter, og som skal finansiere ELGA's forpligtelse til at forebygge og erstatte skader på landbrugsbedrifter som følge af naturskabte risici.
(11)
Ifølge artikel 5a i lov 1790/1988 er det særlige forsikringsbidrag fastsat til 3 % af de vegetabilske produkter og 0,5 % af de animalske produkter (8). Disse bidragssatser fastlægges af de kompetente ministre på baggrund af ELGA's forslag til landbrugsministeren. ELGA's indtægter fra det særlige forsikringsbidrag, der opkræves af bidragsforvaltningen, indgår i statens budget som statslige indtægter og posteres under en bestemt indtægtsrubrik. Disse indtægter udbetales til ELGA over landbrugsministeriets budget i form af en årlig kredit på et tilsvarende beløb, som ELGA foreslår dette ministerium, nu kaldet ministeriet for udvikling af landdistrikter og fødevarer. ELGA har ikke anden indflydelse på bidragsbeløbet eller skadeserstatningsbeløbet.
(12)
ELGA-forsikringen er obligatorisk for fysiske eller juridiske personer, som ejer eller driver landbrugsvirksomhed, husdyravl, fjerkræavl, biavl, fiskeri, dambrug eller tilsvarende virksomhed. ELGA's indtægter stammer især fra det særlige forsikringsbidrag. I medfør af lov 3147/2003 hører det desuden under ELGA's ansvarsområde at udbetale støtte i henhold til planlægningsprogrammerne for yderste nødstilfælde vedrørende kompensation for skader på afgrøder og jord som følge af naturkatastrofer, usædvanlige hændelser og ugunstige vejrforhold. Denne støtte finansieres over statens budget eller ved hjælp af lån. Disse programmer omhandler statsstøtte, som er godkendt ved Kommissionens afgørelser.
(13)
Ved økonomiministeriets og landbrugsministeriets bekendtgørelse nr. 262037 af 30. januar 2009 (herefter »tværministeriel bekendtgørelse«) blev der fastsat ekstraordinære kompensationsforanstaltninger i størrelsesordenen 425 mio. EUR til dækning af skader, der var opstået i 2008. I overensstemmelse med den tværministerielle bekendtgørelse skulle de pågældende kompensationsbeløb udbetales af ELGA for det fald i udbyttet af visse nærmere angivne planteafgrøder, der indtraf i høståret 2008 på grund af ugunstige vejrforhold som tørke, høje temperaturer, regn og entomologiske og plantepatologiske sygdomme i de pågældende afgrøder. Skaderne vedrører høsten af mandler, kirsebær, abrikoser, visse ferskensorter, blommer, pærer og æbler, asparges, orientalsk tobak, kartofler, bomuld, oliven og korn.
(14)
Ifølge de græske myndigheders oplysninger blev der ud over selve produktionstabet også taget hensyn til forringet kvalitet af produktionen ved fastsættelsen af skadestærsklen for visse afgrøder (korn og bomuld). Det omhandlede tab eller kvalitetsforringelsen af produktionen skyldtes en kombination af meteorologiske fænomener og plantesygdomme på grund af ugunstige vejrforhold, der ramte de pågældende afgrøder i løbet af det pågældende høstår.
(15)
For at betale de omhandlede skadeserstatninger optog ELGA et lån hos en bank på 425 000 000 EUR. Lånet skal afdrages over 10 år (fra 2010 til 2019). De tre første år (2010-2012) løber der renter på lånet sammen med afgifter til den græske stat på i alt 28 513 250 EUR årligt og de syv følgende år (2013-2019) renter, afdrag og afgifter til den græske stat på 89 227 536 EUR i 2013, 85 087 786 EUR i 2014, 81 025 536 EUR i 2015, 76 963 286 EUR i 2016, 72 901 036 EUR i 2017, 68 838 786 EUR i 2018 og 64 776 536 EUR i 2019. Lånet er optaget, mod at den græske stat garanterer for ELGA.
(16)
Ifølge de græske myndigheders oplysninger androg skadeserstatningerne, som ELGA udbetalte i 2008 for årsager, der dækkes af forsikringen, 386 986 648 EUR. Dette beløb hidrørte dels fra forsikringsbidrag, nemlig 88 353 000 EUR, dels fra provenuet af et lån på 444 mio. EUR.
(17)
ELGA optog lånet på 444 000 000 EUR i en bank på grundlag af artikel 13 i den græske lov 3074/2002 og artikel 28, stk. 17, i den græske lov 3147/2003. Lånet skal afdrages over 10 år (2009-2018). De tre første år (2009-2011) løber der renter på lånet sammen med afgifter til den græske stat på i alt 23 709 600 EUR årligt og de syv følgende år (2012-2018) renter, afdrag og afgifter til den græske stat på 87 138 171 EUR i 2012, 83 789 143 EUR i 2013, 80 395 714 EUR i 2014, 77 002 286 EUR i 2015, 73 608 857 EUR i 2016, 70 215 429 EUR i 2017 og 66 822 000 EUR i 2018. Lånet er optaget, mod at den græske stat garanterer for ELGA.
(18)
Lånets anden del på 145 366 352 EUR var i henhold til planlægningsprogrammerne for yderste nødstilfælde vedrørende brandene i 2006 og 2007 afsat til udbetaling af statsstøtte, som var godkendt ved Kommissionens afgørelser. Denne del af ELGA's indtægter berøres ikke af denne afgørelse.
III. TVIVL REJST AF KOMMISSIONEN I FORBINDELSE MED INDLEDNINGEN AF UNDERSØGELSESPROCEDUREN
1. Hvorvidt der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1
(19)
Foranstaltninger ydet ved hjælp af statsmidler: Kommissionen har vurderet, at denne betingelse var opfyldt i det foreliggende tilfælde, idet det klart formuleres i den omhandlede nationale lov (se betragtning 11), at ELGA's ydelser finansieres ved hjælp af statsmidler, og at disse kan tilskrives staten.
(20)
I forbindelse med de yderligere oplysninger, der blev fremsendt før indledningen af proceduren, angav de græske myndigheder, at de agtede at forhøje procentsatsen for det særlige forsikringsbidrag for at øge ELGA's indtægter. Imidlertid var oplysningerne om forhøjelsen af ELGA's indtægter ikke tilstrækkeligt præcise til, at det på det stadium i proceduren kunne konkluderes, at en sådan forhøjelse ville være tilstrækkelig til at tilbagebetale de pågældende lån og til at yde erstatning til producenterne i de pågældende år. Det kunne derfor ikke udelukkes, at de pågældende foranstaltninger ligeledes ville blive finansieret ved hjælp af andre statsmidler, som ELGA havde adgang til.
(21)
Foranstaltninger, der påvirker samhandelen og forvrider eller truer med at forvride konkurrencen: De skadeserstatninger, som ELGA udbetalte i 2008 i henhold til den lovpligtige forsikringsordning, vedrørte flere vegetabilske og animalske græske landbrugsprodukter og i 2009 flere planteafgrøder (se betragtning 13). Kommissionen konstaterede derfor ved indledningen af proceduren, at de pågældende erstatninger gav de lokale producenter en fordel i forhold til andre producenter i Unionen, som ikke modtager samme støtte. Landbrugssektoren er åben for konkurrence på EU-plan og derfor følsom over for enhver foranstaltning til fordel for produktionen i andre medlemsstater. De pågældende skadeserstatninger risikerer således at forvride konkurrencen i det indre marked og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(22)
Foranstaltninger, der begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner: For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt ELGA's udbetalinger i forbindelse med den lovpligtige forsikring mod naturskabte risici gav en selektiv fordel, vurderede Kommissionen, at foranstaltningens selektivitet var givet på forhånd, fordi ELGA's skadeserstatninger var begrænset til bestemte landbrugsproduktioner.
Kommissionen mente, at det kunne hævdes, at landbrugssektorens særtræk og navnlig dens afhængighed af bestemte vejrforhold og sårbarhed over for naturskabte risici i Grækenland gør det nødvendigt at indføre en statslig ordning, der garanterer et minimumsniveau af kompensation baseret på et solidarisk princip. For så vidt som de erstatninger, som ELGA har udbetalt inden for rammerne af den lovpligtige forsikringsordning, finansieres via indtægter fra det særlige forsikringsbidrag, mente Kommissionen, at disse eventuelt ikke skulle anses for at give modtagerne en uretmæssig fordel.
Imidlertid kunne denne begrundelse baseret på indretningen og arten af forsikringsordningen ikke også begrunde den græske stats supplerende finansielle indgriben i den pågældende ordning (ud over finansieringen af de lovpligtige bidrag). Kommissionen havde dog ikke ved indledningen af undersøgelsesproceduren adgang til beviser, der var tilstrækkelige til at konkludere, at det var tilfældet. Kommissionen havde især sine tvivl om, hvorvidt de pågældende foranstaltninger var finansieret uden supplerende medvirken fra statens side.
(23)
Af disse grunde konkluderede Kommissionen ved indledningen af proceduren, at den ikke kunne udelukke, at skadeserstatningerne udbetalt af ELGA i 2008 og 2009 i henhold til den lovpligtige forsikringsordning falder ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og dermed udgør statsstøtte.
2. Kvalificering af foranstaltningerne som ulovlig støtte
(24)
Kommissionen mente, at da støtten var blevet tildelt og udbetalt uden foregående anmeldelse, er der tale om ulovlig støtte i henhold til artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999.
3. Foreløbig vurdering af støttens forenelighed
(25)
Eftersom de græske myndigheder hævdede, at de omhandlede foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, havde Kommissionen ikke ved indledningen af proceduren de fornødne oplysninger til at kunne vurdere støttens forenelighed med bestemmelserne i de retsakter, der var gældende på ydelsestidspunktet, nemlig i 2008 og 2009. I det foreliggende tilfælde drejer det sig om EF-rammebestemmelser for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (9) (herefter »rammebestemmelserne«), navnlig kapitel V.B om støtte til kompensation for skader på landbrugsproduktionen eller produktionsmidlerne i landbruget.
(26)
På baggrund af de fremsendte oplysninger så det således ud til, at de kompensationer, der var planlagt for størstedelen af de berørte afgrøder, skulle dække skader, som nåede op på en minimumsskadestærskel på 30 % ved hensyntagen til udbyttetab eller kvalitetsforringelse af visse produktioner opstået i løbet af det pågældende år som følge af en kombination af mindst to ugunstige vejrforhold og for visse afgrøders vedkommende plantesygdomme tillige. De græske myndigheders oplysninger indeholdt ikke nærmere oplysninger om beregningsmetoden for de pågældende kompensationer.
(27)
Kommissionen havde derfor sine tvivl om, hvorvidt denne støtte kunne anses som forenelig med rammebestemmelsernes kapitel V.B.
IV. BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER
(28)
De interesserede parter, som fremsatte deres bemærkninger, er CELCAA (Det Europæiske Forbindelsesudvalg for Handel med Levnedsmidler), COCERAL (Udvalget for Handel med Korn og Foderstoffer i EF) samt en tredje interesseret part, som har bedt om hemmeligholdelse af sin identitet.
(29)
De selvstændige handlende (den tredje interesserede part) og CELCAA og COCERAL, som har til formål at beskytte de selvstændige handlendes interesser, mener, at den omhandlede støtte, der oprindelig blev ydet til landbrugere, i virkeligheden endte hos landbrugskooperativer og disses foreninger, som har eneret på håndteringen af landbrugsprodukterne og derfor ligger i konkurrence med de selvstændige handlende.
(30)
Ifølge de interesserede parter har Grækenland ikke leveret bevis for, at de omhandlede skadeserstatninger blev ydet for tab som følge af ugunstige vejrforhold. De græske myndigheder har ikke forelagt en analytisk beskrivelse af arten af de pågældende vejrforhold til underbygning af relevant meteorologisk information i overensstemmelse med rammebestemmelserne.
(31)
Ifølge de interesserede parter angav de græske myndigheder hverken den anvendte beregningsmetode for de omhandlede erstatninger eller minimumstærsklen for det lidte tab. I øvrigt var de omhandlede erstatninger begrænset til bestemte landbrugsprodukter, selv om producenterne af andre produkter, som var udelukket fra den pågældende erstatning, også havde lidt tab i deres respektive produktioner.
(32)
De interesserede parter havde desuden den holdning, at tilkendelsen af den omhandlede skadeserstatning påvirkede prisdannelsen på slutprodukterne på grund af prisfaldet på de produkter, der var omfattet af skadeserstatningen. Således har den omhandlede støtte skaffet de berørte producenter en økonomisk fordel ved at gøre det muligt for dem på konkurrenceforvridende vilkår at sælge de partier af deres produktion, som ikke var berørt af de ugunstige vejrforhold. Og de private forhandlere (f.eks. handlende, melmøller, fodermøller, fjerkræavlere og svineavlere) var på deres side tvunget til at følge en prissætningspolitik, der blev pålagt af landbrugskooperativerne og deres foreninger, hvilket gav kooperativerne en monopolstilling.
(33)
I øvrigt skulle den dækning, som ELGA tilbyder af risici, som landbrugssektoren er udsat for, overholde principperne om proportionalitet og lighed. Efter de interesserede parters mening er det ikke acceptabelt, at ELGA's udbetalinger af skadeserstatning i 2008 og 2009 androg beløb, som oversteg de samlede indbetalte forsikringsbidrag i disse to år henholdsvis tre og fire gange.
(34)
Ifølge de interesserede parter har ELGA med det nye lån, det optog for 2009, i overdreven grad »pantsat« sine indtægter de næste 10 år, idet ELGA allerede var belastet af tilbagebetalingen af det lån, det havde optaget for 2008, og hvortil det på forhånd havde »pantsat« de følgende års forsikringsbidrag. De interesserede parter anfører endvidere, at ELGA har optaget yderligere to lån i 2009, nemlig et lån på 350 mio. EUR hos Piraeus Bank og et lån på 112 mio. EUR hos Grækenlands landbrugsbank og den græske centralbank.
(35)
De interesserede parter mente også, at lånene på 444 mio. EUR og 415 mio. EUR udgør et indtægtssupplement til indtægterne fra forsikringsbidragene, som er lovpligtige, i form af lån optaget med græsk statsgaranti. Disse lån burde derfor anses for at være statsmidler.
V. BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE REGERING
1. Generelle bemærkninger om kompensationen, der blev ydet i 2008 og 2009
(36)
Ifølge de græske myndigheder er den kompensation, der blev udbetalt af ELGA i årene 2008 og 2009, ikke statsstøtte.
Den omhandlede forsikringsordning finansieres ved det særlige forsikringsbidrag, som landbrugerne indbetaler. Eftersom forsikringsordningen bygger på solidaritetsprincippet, skal satserne for bidragene til finansiering af forsikringsordningen ikke systematisk være proportionale med den forsikrede risiko, og størrelsen af de udbetalte ydelser skal ikke nødvendigvis være proportional med den forsikredes indkomst (10). Derfor mener de græske myndigheder, at der i det foreliggende tilfælde er tale om reelle kompensationer, som udbetales til erstatning for skader opstået på landbrugsproduktion som følge af ugunstige vejrforhold, i overensstemmelse med græsk lovgivning om landbrugsforsikringer udbetalt af ELGA.
I øvrigt er ELGA ifølge de græske myndigheder i stand til at betale sine finansielle forpligtelser til tiden inden for rammerne af det lovpligtige forsikringssystem. ELGA's kapacitet på dette punkt understøttes af gennemførelsen af den nye lov 3877/2010 om beskyttelse og forsikring af landbrugsaktiviteter, hvorved der indføres supplerende finansieringskilder til fordel for ELGA. Således forhøjer nævnte lov i de fleste tilfælde det særlige forsikringsbidrag (for skader på afgrøder fra 3 % til 4 % og for skader på besætning fra 0,50 % til 0,75 %). Desuden indføres der en frivillig forsikringsordning for tab, som ikke dækkes af den lovpligtige forsikring, og en generel forsikring, som varetages af ELGA, og hvortil bidraget skal betales af fysiske personer, der har et andet hovederhverv end landbrug, og af juridiske personer, hvis aktier ikke for størstedelens vedkommende ejes af landbrugere med landbrug som hovederhverv.
(37)
Alligevel mener de græske myndigheder, at kompensationen - selv om den måtte anses for statsstøtte - er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og rammebestemmelserne. De græske myndigheder har til Kommissionens tjenestegrene fremsendt detaljerede oplysninger om hver støttebevilling, der er tildelt af ELGA i 2008 og 2009, med angivelse af navn og skatteydernummer på den pågældende landbruger, amtet, hvor hans mark er beliggende, afgrødens art, måleenhed for afgrøden og antal anvendte enheder, støttebeløbet og datoen for tildelingen af støtte, beskrivelse af skaden og dens størrelse i forhold til den normale produktion.
(38)
Vedrørende kompensationen i 2008 og 2009 for skader, der ødelagde over 30 % af den normale planteproduktion, mener de græske myndigheder, at alle de betingelser, der er nævnt i punkt 124-130 i rammebestemmelserne og artikel 11 i Kommissionens undtagelsesforordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter (11) (herefter »undtagelsesforordningen«), er til stede.
(39)
Ifølge de græske myndigheder skete udbetalingen af den omhandlede støtte til de berørte landbrugere eller til producentorganisationer, som landbrugerne tilhørte, i overensstemmelse med rammebestemmelserne og førnævnte undtagelsesforordning. De græske myndigheder har navnlig bekræftet:
a)
at støttebeløbet i intet tilfælde oversteg de reelle tab, som producenterne havde lidt
b)
at de betingelser, for så vidt angår støtteintensiteten, der er fastsat i bestemmelserne i artikel 11 i undtagelsesforordningen, er blevet overholdt, idet ELGA ikke har udbetalt kompensation, der har oversteget 74,8 % af den nedgang i indkomst ved salg af produktet, der skyldes de ugunstige vejrforhold
c)
at maksimumsbeløbet for de støtteberettigede tab er blevet nedsat med ethvert beløb, der er udbetalt i henhold til en forsikringsordning, og udgifter, der ikke har skullet afholdes som følge af ugunstige vejrforhold
d)
at tabene er beregnet for den enkelte bedrift
e)
at beslutningen om ydelse af den omhandlede støtte og udbetalingen heraf er truffet i løbet af de foreskrevne tre henholdsvis fire år efter tabet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 10, i undtagelsesforordningen, og
f)
at den omhandlede støtte ikke blev kumuleret med anden statsstøtte eller med finansielle bidrag tildelt af medlemsstaterne eller EU vedrørende samme støtteberettigede udgifter. De berørte landbrugere havde ikke modtaget den omhandlede støtte til erstatning for det samme tab på grundlag af mere end én retsakt, hvorfor denne støtte enten var blevet tildelt i medfør af rammebestemmelserne eller undtagelsesforordningen eller Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte til produktion af landbrugsprodukter (12) (herefter »de minimis-forordningen«) eller meddelelsen af 22. januar 2009 om midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (13) (herefter »meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser«).
(40)
For så vidt angår metoden til beregning af normal produktion, fremsendte de græske myndigheder oplysninger om den anvendte metode og har bekræftet, at betingelserne i punkt 128 i rammebestemmelserne, ifølge hvilke en eventuel alternativ metode skal være repræsentativ og ikke baseret på unormalt høje udbytter, er blevet overholdt. F.eks. beregnes tabene som følge af ugunstige vejrforhold for hver enkelt bedrift af agronomer på basis af en bedømmelse på stedet, sådan som det er bestemt i forordningen om ELGA's forsikringsordning. Ved kontrollen på stedet måler agronomen, der skal vurdere skaden, markens størrelse med passende hjælpemidler (bånd, identitetskort for markerne, GPS-udstyr osv.), og ved træafgrøder tæller han antallet af træer. Derefter vurderer agronomen det forventede udbytte af marken under hensyntagen til de anvendte driftsmetoder (f.eks. beplantningstæthed, beskæringssystem inden for frugtavl, tidlige afgrøder ved hjælp af plastoverdækning og vandingssystem), variationen i de dyrkede sorter, den foregående afgrøde i tilfælde af etårige afgrøder, udbyttefremmende foranstaltninger (især gødning og bekæmpelse af skadedyr), jordbundsproduktiviteten og eventuelle særlige træk ved produktionsåret (f.eks. tørke eller problemer med kernesætning). Endelig vurderes graden af skade på det forventede udbytte af marken. For at fastslå skadesgraden skal der tages prøver på forskellige steder på marken under hensyntagen til det mængdemæssige tab af det forventede udbytte, forringelsen af kvaliteten som følge af skaden og de udbyttefremmende foranstaltninger, der er truffet efter skadens opståen (som ekstra plantebeskyttelse, ekstra lugning og fjernelse af ødelagte frugter).
2. Specifikke bemærkninger om kompensationen, der blev ydet i 2008
(41)
Af den støtte, som ELGA ydede i 2008 for i alt 386 986 648 EUR, blev der udbetalt 373 257 465,71 EUR til landbrugerne i erstatning for tab af afgrøder som følge af ugunstige vejrforhold. Til denne støtte anvendte ELGA artikel 6 i forordningen om forsikring af afgrøder vedrørende kompensation til producenter af landbrugsprodukter som erstatning for skader som følge af ugunstige vejrforhold i overensstemmelse med den nationale lov 1790/1988 om indførelse af ELGA-forsikringsordningen.
(42)
For så vidt angår den omhandlede støtte, har Grækenland fremsendt meteorologiske oplysninger om de ugunstige vejrforhold i høståret 2007-2008. De pågældende ugunstige vejrforhold blev formelt anerkendt af de offentlige myndigheder. Det drejer sig bl.a. om hedebølgen i slutningen af juni og juli 2007 i hele landet, de store nedbørsmængder i flere områder af landet i oktober 2007 og de tørre og varme faldvinde samme måned på Kreta, storm og haglbyger i begyndelsen af august 2008 i visse amter på det nordvestlige og centrale græske fastland samt stormene i slutningen af august 2008 i regionerne Magnesia, Viotia og det østlige Attika og over øerne Eubøa og Kreta.
Navnlig blev de omhandlede kompensationer ydet for skader, der oversteg følgende skadesgrader i forhold til den normale produktion (14):
Minimumsskadesgrad i forhold til normal produktion
Samlet kompensation
(EUR)
Antal marker berørt af skader
% af det samlede kompensationsbeløb
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
I alt
373 257 465,71
666 406
100,00 %
Desuden ydede ELGA supplerende kompensation i størrelsesordenen 2 472 785,97 EUR til landbrugere, som i det samme høstår 2007-2008 havde lidt flere på hinanden følgende tab af samme afgrøde som følge af ugunstige vejrforhold. For 6,98 % af det samlede kompensationsbeløb gjaldt, at skadesomfanget havde nået 20-30 % af den normale produktion, og for 93,02 % af det samlede kompensationsbeløb gjaldt, at skaden havde ødelagt over 30 % af den normale produktion.
(43)
Blandt de støttebeløb, som ELGA udbetalte til landbrugerne i 2008, blev der i øvrigt også ydet følgende støtte:
a)
støtte for i alt 7 338 119,74 EUR for tab i besætninger. Blandt disse tab angik et beløb på 1 860 279,67 EUR besætningstab som følge af ugunstige vejrforhold, 3 188 825,78 EUR gik til dækning af tab som følge af sygdomme eller lidelser hos dyrene, og 2 289 014,29 EUR dækkede tab som følge af andre skader (f.eks. angreb fra vilde dyr, bjørne, ulve eller vildfarne hunde). Denne støtte anses af de græske myndigheder som reelle erstatninger i forbindelse med den lovpligtige forsikringsordning og ikke som statsstøtte ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
b)
støtte for i alt 114 374,86 EUR for tab af afgrøder som følge af bjørne. Denne støtte ydes i forbindelse med EU's LIFE-program til beskyttelse af den brune bjørn i Grækenland. Støtteintensiteten lå på 100 %, og
c)
støtte for i alt 3 803 901,72 EUR til korrigerende foranstaltninger som følge af utilsigtede fejl i evalueringsrapporterne om tab af afgrøder og besætninger. Disse fejl, som er blevet konstateret efter udbetalingen af støtten til landbrugerne, udgjorde gæld for ELGA til de berørte modtagere.
3. Specifikke bemærkninger om kompensationen, der blev ydet i 2009
(44)
Med hensyn til de kompensationer, der blev udbetalt i løbet af 2009 på baggrund af den tværministerielle beslutning af 30. januar 2009, på i alt 425 019 452 EUR vises i tabellen nedenfor de berørte produkter, de vejrforhold, der udløste skaderne, og beskrivelsen af skaderne.
Landbrugsprodukt
Samlet kompensation
(EUR)
Ugunstige vejrforhold
Beskrivelse af skaden
1.
Mandler
Kirsebær
Abrikoser (sorten Bebekou)
Æbler
Blommer
Pærer
56 580 555
(for alle produkter)
Høje temperaturer og hedebølge
Varm og tør vinter
Langvarig tørke
Pludselige temperaturudsving
De høje temperaturer og hedebølgen i sommeren 2007 fik negativ indflydelse på produktionen af disse produkter og især på knopskydningen på frugttræerne. Den langvarige tørke i 2007 og de pludselige temperaturudsving nedbragte udbyttet. Desuden afkortede den varme og tørre vinter dvaleperioden for flere træafgrøder.
2.
Ferskner
10 970 348
Samme vejrforhold som pkt. 1
Samme skade som pkt. 1
3.
Asparges
6 751 747
Varm og tør vinter
Lave temperaturer
Den varme og tørre vinter i 2007-2008 bidrog til en forhøjet grad af nedbrydning i aspargesen og udløste tab af næringsstoffer. Disse forhold resulterede i en pludselig reduktion af den fremtidige produktion af asparges. Den allerede nedsatte produktion var også påvirket af de lave temperaturer i februar 2008, som forsinkede væksten. Det gav sig udslag i endnu et fald i aspargeshøsten i 2008 i Grækenland.
4.
Orientalsk tobak
13 817 834
Høje temperaturer og hedebølge
Tørke
De høje temperaturer og hedebølgen i sommeren 2007 kombineret med tørken gjorde det vanskeligt at behandle insekt- og virusangreb fra thrips og førte til et fald i produktionen af tobak i hele landet.
5.
Kartofler
7 220 996
Høje temperaturer
De høje temperaturer i sommeren 2006 og 2008 gjorde det vanskeligt at behandling entomologiske og plantepatologiske angreb på sommerkartoffelafgrøderne i flere amter i Grækenland.
6.
Bomuld
109 564 462
Langvarig tørke
Varm sommer
Koldt efterår
Regn
Den langvarige tørke reducerede vandbeholdningen. Den varme sommer efterfulgt af et koldt efterår kombineret med usædvanligt store regnmængder i slutningen af september 2008 udløste et fald i og en kvalitetsforringelse af bomuldsproduktionen i hele landet.
7.
Oliven
72 026 112
Tørke
Frost
Regn
Den langvarige tørke, frosten i februar 2008 efter en mild vinter, de høje temperaturer og de usædvanligt store regnmængder i oliventræernes blomstringsperiode udløste et stort fald i olivenproduktionen i hele landet.
8.
Korn (majs, blød hvede, byg, havre, rug og ris)
138 087 394
Regn
Temperaturudsving
Regnen og temperaturudsvingene i foråret og efteråret 2008 fremkaldte et fald i kornproduktionen og fremmede udviklingen af plantepatologiske angreb. Kvalitetsforringelsen skyldes også fraværet af de nødvendige næringsstoffer (protein og gluten) på grund af de ugunstige vejrforhold.
I alt
415 019 448
(45)
Ifølge de græske myndigheder anses den del, der blev udbetalt til 871 landbrugere på i alt 27 614 905 EUR, af den samlede støtte på 415 019 452 EUR som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og rammebestemmelserne.
(46)
Resten af støttebeløbet på 387 404 547 EUR blev udbetalt til 784 408 landbrugere. Ifølge de græske myndigheder er den omhandlede støtte forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og undtagelsesforordningen.
De græske myndigheder mener, at den omhandlede støtte overholdt alle de betingelser, der er fastlagt i artikel 11 i undtagelsesforordningen, bl.a. følgende:
a)
bruttostøtteintensiteten oversteg ikke 80 % af den nedgang i indkomst ved salg af produktet, der skyldes de ugunstige vejrforhold
b)
beregningen af tabet blev foretaget for den enkelte bedrift
c)
tabets størrelse omfattede ikke udgifter, der ikke havde skullet afholdes på grund af de ugunstige vejrforhold, og landbrugerne fik ikke erstatninger fra andre forsikringsorganer
d)
de pågældende kompensationer var udbetalt direkte til landbrugerne
e)
beslutningen om ydelse af den omhandlede støtte og udbetalingen heraf blev truffet i løbet af de foreskrevne tre henholdsvis fire år efter tabet
f)
metoden til beregning af normal produktion er den samme som den, der er beskrevet i betragtning 42 om den støtte, der blev ydet i 2008.
(47)
I øvrigt mener de græske myndigheder, at selv om den omhandlede støtte ikke kunne anses som reel kompensation (se betragtning 36) eller som forenelig med undtagelsesforordningen (se betragtning 46), burde den anses for at være i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser.
Ydelsen af den omhandlede støtte lettede de berørte landbrugeres adgang til finansiering. Således tilførte de nævnte kompensationer primærproduktionen i Grækenland finansiel likviditet, og det er den eneste sektor, som den græske stat har kunnet støtte sig til i disse første måneder med økonomisk krise for at undgå farer i andre sektorer af den græske økonomi. Imidlertid blev den omhandlede støtte ikke ydet uden anvendelse af præcise kriterier. Den blev tværtimod ydet udelukkende i tilfælde af reelle økonomiske problemer, der alene var knyttet til produktion af landbrugsvarer og nærmere betegnet i tilfælde af problemer med landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold (se betragtning 44). For størstedelen af denne støttes vedkommende var der ikke fastsat tærskler for intensiteten og graden af den enkelte landbrugers problem, idet formålet var at støtte den græske landbrugsøkonomi generelt.
(48)
I overensstemmelse med meddelelsens punkt 7, litra a), anvender Kommissionen i øvrigt denne meddelelse på støtte, der ikke er anmeldt (15), »såfremt støtten blev ydet efter 17. december 2008«. De græske myndigheder mener derfor, at punkt 7, litra a), i meddelelsen finder anvendelse på den omhandlede ikke-anmeldte støtte, idet denne var ydet til landbrugerne efter den 17. december 2008.
(49)
De græske myndigheder mener, at den omhandlede støtte, der blev indført ved tværministeriel bekendtgørelse af 30. januar 2009 som en undtagelsesvis støtte, opfyldte alle de betingelser, der er fastsat i punkt 4.2.2. i meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser. Navnlig at:
a)
støtten blev ydet i form af en støtteordning, idet den blev ydet på grundlag af førnævnte tværministerielle bekendtgørelse
b)
støtten blev ydet til virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008, i overensstemmelse med rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. De græske myndigheder bekræftede, at støtte udelukkende blev ydet til fysiske personer, og at disse for størstedelens vedkommende var fritaget for den græske lovpligt til at indsende selvangivelse, fordi deres årsindtægt lå under 12 000 EUR. Alle landbrugere, som modtog den omhandlede erstatning, havde igangværende transaktioner med deres bank, idet udbetalingen heraf foregik ved indsættelse på deres bankkonto. De græske myndigheder bekræfter, at de pågældende landbrugere var solvente og havde tilstrækkelig adgang til bankfinansiering. Derfor var disse landbrugere ikke kriseramte ved udbetalingen af den omhandlede støtte
c)
støtteordningen fandt ikke anvendelse på virksomheder, der er aktive inden for fiskerisektoren
d)
den omhandlede støtte var ikke eksportstøtte eller støtte, der begunstiger indenlandske produkter frem for importerede
e)
støtten blev ydet i 2009 og derfor før den 31. december 2010 som bestemt i punkt 4.2.2., litra f), i meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser, og
f)
støttebeløbet pr. landbruger lå på mellem 7 501 og 15 000 EUR.
(50)
I overensstemmelse med punkt 4.2.2., litra g), i meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser som ændret i oktober 2009, burde den omhandlede støtte, som hver berørt landbruger modtog, ikke bringe den samlede støtte, som den pågældende har modtaget i perioden 1. januar 2008 til 31. december 2010, op over loftet på 15 000 EUR. Ifølge de græske myndigheder er det blot en formalitet, at ELGA ikke hos den berørte landbruger indhentede en erklæring i skriftlig eller elektronisk form om enhver anden de minimis-støtte og enhver anden støtte ydet på grundlag af foranstaltningen i henhold til EF-rammebestemmelserne, som den pågældende landbruger havde modtaget i det løbende finansår. Således bør en manglende formalitet ikke føre til den konklusion, at betingelsen i punkt 4.2.2., litra g), i meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser som ændret i oktober 2009 ikke var opfyldt. Dette støttes af, at Grækenland, som det kan ses i ELGA's mekanografiske system, ikke havde ydet de minimis-støtte til primærproducenter af landbrugsvarer eller støtte på grundlag af meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser i løbet af perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2010.
(51)
En andel på 75 382 500 EUR af dette samlede støttebeløb på 387 404 547 EUR kan under alle omstændigheder ifølge de græske myndigheder falde ind under de minimis-forordningens anvendelsesområde.
(52)
De græske myndigheder mener, at førnævnte støtte på 75 382 500 EUR opfyldte alle betingelser i forordning (EF) nr. 1535/2007 om de minimis-støtte. Navnlig at:
a)
de berørte landbrugere, for så vidt angår førnævnte støtte, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1535/2007 ikke har modtaget støtte, som oversteg et beløb på 7 500 EUR pr. landbruger over perioden på de tre regnskabsår 2008-2010
b)
det kumulerede beløb for den de minimis-støtte, som Grækenland ydede til landbrugsvirksomheder over en periode på tre regnskabsår, ikke oversteg 75 382 500 EUR, nemlig det maksimale kumulerede beløb for Grækenland i henhold til artikel 3, stk. 3, og bilaget til forordning (EF) nr. 1535/2007.
4. Kommentarer til tredjeparters bemærkninger
(53)
Grækenland hævder, at de interesserede parter ikke har leveret beviser for, at de omhandlede erstatninger har påvirket deres medlemmers stilling i det indre marked.
(54)
Vedrørende bemærkningen om, at beskrivelsen af arten af de ugunstige vejrforhold ikke er fremlagt, understreger de græske myndigheder, at en sådan beskrivelse ikke er nødvendig ifølge den tværministerielle beslutning om erstatningerne, og at det, der derimod var nødvendigt at påvise, var dels forekomsten af de ugunstige vejrforhold, dels at den forårsagede skade havde nået minimumstærsklen på 30 % af den normale produktion. I øvrigt fremlagde Grækenland i forbindelse med de bemærkninger, man fremsendte til Kommissionens tjenestegrene, en række analytiske data om de pågældende vejrforhold til underbygning af relevant meteorologisk information.
(55)
Med hensyn til bemærkningen om, at Grækenland hverken har angivet den anvendte beregningsmetode for de omhandlede erstatninger eller minimumstærsklen for det lidte tab, minder de græske myndigheder om, at de i forbindelse med de bemærkninger, det har fremsendt til Kommissionen, har afgivet detaljerede oplysninger om begge disse punkter.
(56)
Ifølge de græske myndigheder har ydelsen af de omhandlede erstatninger ikke haft nogen virkning for slutbrugerne, idet prisfaldet på de berørte landbrugsprodukter ikke har medført en lavere detailpris. For at underbygge denne udtalelse fremlagde de græske myndigheder en række artikler fra den græske presse, som viste, at detailpriserne på adskillige landbrugsprodukter, herunder de produkter, som nærværende sag omhandler, fortsat lå i et højt leje, selv om engrossalgsprisen for disse landbrugsprodukter var faldet.
VI. VURDERING AF STØTTEN
1. Hvorvidt der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1
(57)
I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen mener, at de omhandlede foranstaltninger opfylder ovennævnte betingelser.
(58)
Foranstaltninger ydet ved hjælp af statsmidler
Som det fremgår af Domstolens retspraksis i dommen af 22. marts 2003 i sag C-355/00 mellem Freskot AE og Elliniko Dimosio (16) (herefter »Freskot-dommen«), er denne betingelse opfyldt i det foreliggende tilfælde, idet den relevante nationale lovgivning klart siger, at de ydelser, som ELGA leverer, er finansieret af statsmidler, og idet disse kan tilskrives staten ifølge Domstolens retspraksis (17).
Som i Freskot-sagen fremgår det også i den foreliggende sag af artikel 5a i lov 1790/1988 (se også betragtning 11) og af andre gældende bestemmelser i gældende græsk lov, at ELGA's indtægter fra det særlige forsikringsbidrag opkræves af bidragsforvaltningen, indgår i statens budget som statens indtægter og udbetales til ELGA over landbrugsministeriets budget (nu ministeriet for udvikling af landdistrikter og fødevarer). Derfor er det forhold, at de omhandlede bidrag bogføres som statens indtægter, tilstrækkeligt til at anse ELGA's ydelser som leveret ved hjælp af statsmidler.
Desuden kan ELGA i overensstemmelse med artikel 2 i lov 1790/1988 (18) ved landbrugsministerens beslutning udbetale støtte eller erstatninger til modtagerne i form af overførsel af midler via statens budget eller ved hjælp af lån optaget af ELGA med græsk statsgaranti og en pligt for den græske stat til at betale lånet.
Men det fremgår af Domstolens retspraksis, at de fordele, som staten indrømmer direkte, og de fordele, som indrømmes af offentlige eller private organer, der er udpeget eller oprettet af staten, udgør statsmidler i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 (19). Derfor er de to lån, som ELGA optog med græsk statsgaranti med henblik på de erstatninger, det udbetalte i 2008 og 2009 (se betragtning 15 og 17), i det foreliggende tilfælde statsmidler i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, idet de udgør en del af midlerne i organet ELGA, som er en privatretlig juridisk person, der er 100 % statsejet og underlagt landbrugsministerens kontrol (se også betragtning 8).
(59)
Foranstaltninger, der påvirker samhandelen og forvrider eller truer med at forvride konkurrencen
Kommissionen konstaterer, at de omhandlede erstatninger giver de nationale producenter en fordel i forhold til andre producenter i EU, som ikke modtager samme støtte. Landbrugssektoren er åben for konkurrence på EU-plan (20) og derfor følsom over for enhver foranstaltning til fordel for produktionen i andre medlemsstater (21). De pågældende skadeserstatninger risikerer derfor at forvride konkurrencen i det indre marked og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(60)
Foranstaltninger, der begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner
Ifølge Domstolens retspraksis (22) anses støtte bl.a. for at »foreligge ved indgreb, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger«.
I Freskot-dommen konkluderede Domstolen, at begrebet virksomhed i henhold til EUF-traktatens artikel 102 ikke omfatter et organ som ELGA, for så vidt angår dets virksomhed i henhold til ordningen om den lovpligtige forsikring mod naturskabte risici (se præmis 79 og 88 i dommen).
Faktisk har denne lovpligtige forsikringsordning primært et socialpolitisk mål om at sikre en tilstrækkelig dækning af alle landbrugsbedrifter, herunder dem, der har større risiko for at blive ramt af naturbetingede skader (se præmis 66 og 67 i dommen). Forsikringsbidraget belaster samtlige landbrugsvarer med ensartede satser, som er uafhængige af den risiko, som producenten reelt løber (solidaritetsprincippet). ELGA er underlagt statslig kontrol, idet bidragsbeløbet, for så vidt angår indtægterne, og erstatningssatserne fastsættes af de kompetente ministre.
Som Domstolen konstaterede i dommen af 22. januar 2002 i sag C-218/00, Cisal/INAIL (23), er de to væsentlige elementer i ELGA's forsikringsordning, nemlig erstatningsydelserne og bidraget, i det foreliggende tilfælde undergivet statens kontrol, og den obligatoriske tilknytning, som er kendetegnende for en sådan forsikringsordning, er uundværlig for dennes økonomiske balance såvel som for gennemførelsen af solidaritetsprincippet, der indebærer, at de erstatninger, der udbetales til den forsikrede, ikke er proportionale med de bidrag, denne har indbetalt.
Til forskel fra omstændighederne i sagen Cisal/INAIL er modtagerne af ELGA's forsikringsydelser dog virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet. Det forhold, at ELGA ikke selv udøver en økonomisk aktivitet, er derfor ikke tilstrækkeligt til at konkludere, at modtagerne af de forsikringsydelser, som dette organ udbetaler, ikke er virksomheder i traktatens forstand og ikke potentielt er modtagere af statsstøtte (se Freskot-dommen, præmis 80).
For så vidt angår spørgsmålet om økonomisk fordel, anfører Domstolen blot i præmis 84 i Freskot-dommen følgende: »Under disse omstændigheder må det dels afgøres, om og i givet fald, i hvilket omfang de græske landbrugsbedrifter, såfremt der ikke var en obligatorisk dækning, burde eller faktisk kunne have forsikret sig hos private forsikringsselskaber eller truffet andre foranstaltninger for at beskytte sig i tilstrækkelig omfang mod de mulige følger for disse bedrifter af naturkatastrofer, dels i hvilket omfanget bidraget svarer til de virkelige økonomiske omkostninger for de ydelser, der præsteres af ELGA i henhold til den obligatoriske forsikring, såfremt sådanne omkostninger imidlertid kan beregnes.« I den følgende præmis konstaterer Domstolen dog, at den »ikke råder over de faktiske og retlige oplysninger, som er nødvendige for, at den kan besvare den del af det stillede spørgsmål, der vedrører den eventuelle kvalificering af de af ELGA præsterede ydelser i henhold til ordningen om den obligatoriske forsikring mod naturkatastrofer som statsstøtte«. I præmis 87 i Freskot-dommen anfører Domstolen dog, at den »ikke råder over de faktiske og retlige oplysninger, som er nødvendige for, at den kan besvare den del af det stillede spørgsmål, der vedrører den eventuelle kvalificering af de af ELGA præsterede ydelser i henhold til ordningen om den obligatoriske forsikring mod naturkatastrofer som statsstøtte, …«.
(61)
Det bekræftes af Domstolens retspraksis, at hverken foranstaltningens karakter (24) eller det forhold, at den helt eller delvis finansieres ved afgifter pålagt af det offentlige, som opkræves hos de pågældende virksomheder (25), er tilstrækkeligt til, at foranstaltningen mister sin karakter af støtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, hvorefter man ikke sondrer mellem de statslige foranstaltninger efter disses årsager eller formål, men definerer dem i kraft af deres virkninger (26).
De skadeserstatninger, som ELGA udbetalte i 2008 i henhold til den lovpligtige forsikringsordning, vedrørte visse vegetabilske og animalske græske landbrugsprodukter og i 2009 visse planteafgrøder. Det følger heraf, at ELGA's erstatningsudbetalinger til de lokale producenter af landbrugsprodukter kan udgøre en selektiv finansiel fordel for disse producenter i forhold til andre EU-producenter, som ikke modtager samme støtte.
Desuden er det tvivlsomt, om landbrugsbedrifterne kan opnå en forsikringsdækning hos et privat forsikringsselskab på lignende vilkår i situationer med forhøjet risiko for skader som følge af naturkatastrofer. Kommissionen mener derfor, at de kompensationer, som ELGA udbetalte gennem den omhandlede ordning, under disse omstændigheder udgør en selektiv finansiel fordel for modtagerne.
(62)
I lyset af Domstolens dom i Freskot-sagen (se præmis 86) kan man ikke desto mindre spørge, om den omhandlede foranstaltning ikke kunne være begrundet i den pågældende ordnings karakter eller forvaltning, hvilket det påhviler medlemsstaten at godtgøre (27). Det bør undersøges, om landbrugssektorens særtræk og navnlig dens afhængighed af bestemte vejrforhold og sårbarhed over for naturskabte risici i Grækenland kan gøre det nødvendigt at indføre en statslig ordning, der garanterer et minimumsniveau af kompensation baseret på et solidarisk princip. Imidlertid kan en foranstaltning, som udgør en undtagelse til anvendelsen af det almindelige skattesystem, være berettiget af det almindelige skattesystems karakter og opbygning, hvis den berørte medlemsstat kan godtgøre, at denne foranstaltning er en direkte følge af de grundlæggende eller styrende principper i dette system. Der skal sondres mellem de formål, som er tildelt ved et særligt skattesystem og ligger uden for det almindelige skattesystem, og de mekanismer, som er uadskilleligt forbundet med selve skattesystemet, og som er nødvendige for at gennemføre sådanne formål (28).
Da det forekommer, at ELGA ikke udelukkende er finansieret af skattelignende bidrag, men også af direkte bidrag fra staten, kan en sådan berettigelse baseret på solidaritet mellem producenterne ikke gøres gældende, hvormed ordningen må anses som værende selektiv i sin helhed.
I det foreliggende tilfælde var de erstatninger, som blev udbetalt til landbrugerne i 2008 på i alt 386 986 648 EUR, for størstedelens vedkommende således ikke finansieret af de særlige lovpligtige bidrag, idet disse kun androg 88 353 000 EUR. I så fald kunne ydelserne til de forsikrede landbrugere ikke længere anses som værende udelukkende bidragsfinansierede (29).
(63)
Med hensyn til erstatningerne udbetalt i 2009 på 415 019 452 EUR konstaterer Kommissionen, at de ikke var finansieret af de særlige lovpligtige forsikringsbidrag, som i 2009 androg 57 015 388 EUR. Disse erstatninger var bestemt ved tværministeriel bekendtgørelse af 30. januar 2009 som en undtagelsesvis forsikringsdækning af tab af afgrøder, og de var ikke en del af de erstatninger, som ELGA skulle udbetale til producenterne i 2009 for skader inden for den lovpligtige forsikringsordning. Derfor kan Kommissionen ikke støtte de græske myndigheders argument om, at også disse erstatninger burde anses for reelle kompensationsforanstaltninger.
(64)
For at kunne betale disse høje erstatningsbeløb til producenterne af landbrugsvarer måtte ELGA optage to lån, som skulle tilbagebetales over 10 år (se betragtning 16 og 17). På basis af oplysninger fra de græske myndigheder om udviklingen i de årlige rente- og afdragsbetalinger for disse to lån kan det konstateres, at ELGA ikke vil være i stand til at betale disse årlige renter og afdrag over 10 år ved anvendelse af producenternes særlige forsikringsbidrag. Især fordi disse bidrag skulle bruges til at betale erstatning for de skader, som måtte indtræffe i den pågældende periode.
(65)
I forbindelse med fremsendelse af supplerende oplysninger anførte de græske myndigheder, at den nye lov 3877/2010 om beskyttelse og forsikring af landbrugsaktiviteter blev vedtaget for at øge ELGA's indtægter.
Kommissionen mener, at denne lov faktisk kan bidrage til en sanering af forvaltningen af ELGA fremover. Imidlertid er en fremtidig forhøjelse af ELGA's indtægter ikke tilstrækkelig til, at det kan konkluderes, at en sådan forhøjelse ville være tilstrækkelig til at tilbagebetale de pågældende lån og til at yde erstatning til producenterne i de pågældende år.
Således har ELGA med det nye lån, det optog for 2009, i overdreven grad belastet sine indtægter de næste 10 år, idet ELGA allerede var belastet af tilbagebetalingen af det lån, det havde optaget for 2008, og hvortil det på forhånd havde belastet de følgende års forsikringsbidrag. Som de interesserede parter udtaler (se betragtning 34 og 35), kan dette problem kun forværres af de to yderligere lån, som ELGA også har optaget i 2009. Det kan derfor ikke udelukkes, at de omhandlede foranstaltninger ligeledes finansieres af andre statsmidler, som ELGA har adgang til.
(66)
Under alle omstændigheder ser det ikke ud til, at støtteordningens forskelsbehandling af virksomheder, der befinder sig i en ellers aktuelt og juridisk sammenlignelig situation, kan berettiges ud fra den omhandlede ordnings solidaritetsprincip, som den fungerer på baggrund af græsk lovgivning om erstatning for skader forårsaget af naturskabte hændelser. For det første er det i andre sektorer end dem, der er dækket af den omhandlede ordning, nemlig virksomhederne selv, der bærer ensartede eller sammenlignelige risici, og for det andet er det indlysende, at det i selve landbrugssektoren, som er omfattet af denne ordning, er sådan, at visse producenter altid vil være mere udsat end andre for bestemte risici (i kraft af deres produktion eller geografiske placering), så den udbetalte støtte altid primært vil gå til bestemte kategorier af landbrugere frem for andre.
(67)
Af disse grunde konkluderer Kommissionen, at de skadeserstatninger, som ELGA i henhold til den lovpligtige forsikringsordning udbetalte til producenterne af landbrugsvarer i 2008 og 2009, falder ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og dermed udgør statsstøtte.
(68)
Det skal derfor undersøges, om der er mulighed for at indrømme en undtagelse fra det generelle princip om forbud mod statsstøtte ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
2. Kvalificering af foranstaltningerne som ulovlig støtte
(69)
Eftersom den omhandlede støtte var blevet tildelt og udbetalt uden foregående anmeldelse, er der tale om en ulovlig støtte i henhold til artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999.
3. Vurdering af støttens forenelighed i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
(70)
I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtte betragtes som forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(71)
For at kunne falde ind under denne undtagelse skal den pågældende støtte overholde bestemmelserne i de retsakter, der er gældende på tidspunktet for ydelsen af støtten, dvs. i 2008 og 2009. I det foreliggende tilfælde drejer dette sig om EF-rammebestemmelser for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 og især kapitel V.B om støtte til kompensation for skader på landbrugsproduktionen eller produktionsmidlerne i landbruget, herunder bestemmelserne i V.B.3. om støtte, der skal kompensere landbrugerne for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, samt artikel 11 i undtagelsesforordningen.
Det skal bemærkes, at bestemmelserne i kapitel V.B.4 i rammebestemmelserne om støtte til bekæmpelse af dyre- og plantesygdomme bør finde anvendelse på bestemte produktioner, som var genstand for støtte til producenterne i 2009 (orientalsk tobak og sommerkartofler). Da de græske myndigheder imidlertid har godtgjort, at sygdommene i disse produktioner skyldtes ugunstige vejrforhold (se også betragtning 44) i overensstemmelse med fodnote 31 i kapitel V.B.4 i rammebestemmelserne, har Kommissionen evalueret støtteforanstaltningerne efter bestemmelserne i underkapitel V.B.3.
(72)
Følgende betingelser i førnævnte bestemmelser i rammebestemmelserne er relevante i det foreliggende tilfælde:
a)
I overensstemmelse med punkt 125 i rammebestemmelserne kan vejrforhold som frost, hagl, regn og tørke, dvs. fænomener, som i det foreliggende tilfælde har forårsaget tab i landbrugsproduktioner i Grækenland i 2008 og 2009, sidestilles med naturkatastrofer, når skadesgraden når en vis tærskel i forhold til den normale produktion. Erstatningen for disse sidestillede hændelser bidrager til udvikling af landbrugssektoren og bør godkendes på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
For at være berettiget til støtten skal tabene, der skyldes de ugunstige vejrforhold, således nå op over 30 % af landbrugerens gennemsnitlige årlige produktion i den foregående treårsperiode eller af et treårsgennemsnit baseret på den foregående femårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes. I overensstemmelse med punkt 128 i rammebestemmelserne kan Kommissionen acceptere alternative metoder til beregning af normal produktion, herunder regionale referenceværdier, hvis disse metoder er repræsentative og ikke baseret på unormalt høje udbytter.
b)
Anmeldelserne af støtteforanstaltningerne skal også omfatte relevant meteorologisk information. Desuden skal det ugunstige vejrfænomen, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, formelt anerkendes af de offentlige myndigheder.
c)
Bruttostøtteintensiteten må ikke overstige 80 % (90 % i ugunstigt stillede områder eller i områder som omhandlet i artikel 36, litra a), nr. i), ii) og iii), i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (30) og udpeget af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 50 og 94 i nævnte forordning) af nedgangen i indkomst ved salg af produktet, som beregnes ved at fratrække:
i)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den producerede produktmængde i året med de ugunstige vejrforhold med den gennemsnitlige salgspris, der er opnået i dette år,
ii)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den gennemsnitlige årligt producerede mængde i den foregående treårsperiode (eller et treårsgennemsnit baseret på den foregående femårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes), med den gennemsnitlige salgspris, der er opnået.
Det således beregnede støtteberettigede beløb kan forhøjes med andre specifikke udgifter, som landbrugeren har haft på grund af den manglende høst som følge af de ugunstige vejrforhold.
d)
Maksimumsbeløbet for de støtteberettigede tab skal nedsættes med ethvert beløb, der er udbetalt i henhold til en forsikringsordning, og udgifter, der ikke har skullet afholdes som følge af ugunstige vejrforhold.
e)
Beregningen af tabet skal foretages af den enkelte bedrift, men Kommissionen kan acceptere anvendelsen af gennemsnit, forudsat at disse gennemsnit er repræsentative og ikke fører til en mærkbar overkompensation til fordel for en hvilken som helst modtager.
f)
Modtageren skal under alle omstændigheder altid bære en del af omkostningerne selv (punkt 125, litra d), i rammebestemmelserne).
g)
Ordningerne skal være indført inden tre år og støtten udbetalt inden fire år efter udgifternes afholdelse eller tabets indtræden.
(73)
Med hensyn til de kompensationer på i alt 373 257 465,71 EUR, som ELGA ydede landbrugerne som erstatning for tab af afgrøder som følge af ugunstige vejrforhold, konstaterer Kommissionen, at disse kompensationer for størstedelens vedkommende, nemlig 347 193 466,52 EUR (se betragtning 42), overholder bestemmelserne i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen som nævnt i betragtning 72. For så vidt angår kompensationerne for flere på hinanden følgende tab af samme afgrøde på i alt 2 472 785,97 EUR, overholder også disse for størstedelens vedkommende, nemlig 2 300 185,51 EUR, bestemmelserne i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen som nævnt i betragtning 72.
(74)
Som tabellen i betragtning 42 viser, er bl.a. betingelsen i betragtning 72, litra a), opfyldt, nemlig skadesgraden på 30 % af den normale produktion, for så vidt angår kompensationen på 347 193 466,52 EUR. Med hensyn til kompensationen for flere på hinanden følgende tab, som udgør 93,02 % af det samlede støttebeløb, nemlig 2 300 185,51 EUR, har skaderne tilintetgjort mere end 30 % af den normale produktion, hvorfor betingelsen i betragtning 72, litra a), også er opfyldt.
(75)
På grundlag af oplysningerne fra de græske myndigheder (se betragtning 39) overholder bruttostøtteintensiteten af den omhandlede kompensation i forhold til nedgangen i indkomst ved salg af produktet de tærskler, som er fastsat i artikel 11 i undtagelsesforordningen (se betragtning 72, litra c)). Ved beregningen af intensiteterne er det imidlertid ikke den gennemsnitlige producerede mængde i den foregående treårsperiode (eller et treårsgennemsnit) i overensstemmelse med artikel 2 i undtagelsesforordningen, der er anvendt, eftersom man med henblik på den foreliggende kompensation har anvendt en anden metode til at beregne den normale produktion (se betragtning 40 om beskrivelsen af beregningsmetoden).
(76)
I overensstemmelse med punkt 128 i rammebestemmelserne kan Kommissionen acceptere alternative metoder til den, der er omhandlet i artikel 2, stk. 8, i undtagelsesforordningen, forudsat at disse metoder er repræsentative og ikke baseret på unormalt høje udbytter. Efter at have analyseret beskrivelsen af den beregningsmetode, der er valgt i det foreliggende tilfælde, mener Kommissionen, at denne metode overholder førnævnte bestemmelse i rammebestemmelserne, og at der ikke er risiko for overkompensation af de lidte tab, de pågældende støtteintensiteter taget i betragtning.
(77)
Kommissionen konstaterer også, at den meteorologiske information, som Grækenland fremsendte om de hændelser, der indtraf i høståret 2007-2008, beviser, at der forekom vejrforhold, der kunne berettige ydelsen af de omhandlede erstatninger.
(78)
I øvrigt blev den omhandlede støtte i overensstemmelse med oplysningerne herom (se betragtning 39) nedsat med de beløb, der måtte blive udbetalt i henhold til en forsikringsordning, og de udgifter, der ikke skulle afholdes som følge af de vejrforhold, der forårsagede tabene. I øvrigt blev beregningen af tabet foretaget for den enkelte bedrift. Endelig er fristerne for udbetaling af støtten efter tabet som omhandlet i betragtning 72, litra g), overholdt.
(79)
Set i lyset af ovenstående kan Kommissionen konkludere, at kompensationen på 349 493 652,03 EUR, som ELGA ydede til producenterne i 2008 som erstatning for tab af afgrøder, hvoraf 2 300 185,51 EUR vedrører støtte til flere på hinanden følgende tab af samme afgrøde, har overholdt de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor kan anses som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
(80)
Som tabellen i betragtning 42 viser, overholder kompensationen på 26 063 999,19 EUR, som ELGA ydede til producenterne i 2008 som erstatning for tab af afgrøder, ikke bestemmelsen i artikel 2, stk. 8, i undtagelsesforordningen om skadesgraden i forhold til den normale produktion. Kommissionen konstaterer, at kompensationen ikke er forenelig med alle de relevante betingelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor ikke kan falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
(81)
Med hensyn til kompensationen på 7 338 119,74 EUR, som ELGA ydede i 2008 til landbrugerne for tab af besætning, fremgår det af betragtning 43, at denne kompensation, der blev udbetalt i forbindelse med den særlige lovpligtige forsikringsordning, ifølge de græske myndigheder ikke udgør statsstøtte. Selv om disse myndigheder kommer til denne konklusion for samtlige kompensationer ydet af ELGA i 2008 og 2009, er det kun vedrørende den omhandlede støtte, at de ikke har fremsendt yderligere oplysninger, som kunne kvalificere denne støtte som forenelig med rammebestemmelserne. Kommissionen konstaterer derfor, at denne støtte ikke opfylder de relevante betingelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor ikke kan falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Under alle omstændigheder vil Kommissionen gerne understrege, at det påhviler den pågældende medlemsstat at samarbejde med Kommissionen og forelægge alle oplysninger, der gør det muligt for Kommissionen at kontrollere, at betingelserne for den ansøgte fravigelse er opfyldt (31). I det foreliggende tilfælde har de græske myndigheder aldrig påberåbt sig anvendelsen af rammebestemmelserne eller fremsendt noget dokument, der har sat Kommissionen i stand til at undersøge oplysningerne i lyset af disse rammebestemmelser, trods de anvisninger, som Kommissionen har givet i stk. 21 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.
(82)
Med hensyn til støtten på 114 374,86 EUR til dækning af tab af afgrøder som følge af bjørne er denne støtte ikke omfattet af bestemmelserne i kapitel V i rammebestemmelserne om risiko- og krisestyring. I overensstemmelse med punkt 23 i rammebestemmelserne, for så vidt angår støtteforanstaltninger, som ikke er omfattet af rammebestemmelserne, foretager Kommissionen en undersøgelse sag for sag og godkender kun foranstaltninger af denne type, hvis disses positive bidrag til udvikling af sektoren rigeligt opvejer den medfølgende risiko for konkurrenceforvridning.
Ifølge punkt 113 i rammebestemmelserne bør der, når det drejer sig om godkendelse af statsstøtte til risikostyring, kræves et minimumsbidrag fra producenterne til dækning af tabene for at mindske risikoen for konkurrenceforvridning og skabe et incitament til at minimere risikoen. Men i det foreliggende tilfælde var intensiteten af den ydede støtte 100 %, og efter Kommissionens mening vil den fuldstændige mangel på bidrag fra landbrugerne til dækning af tabene sandsynligvis udgøre en risiko for konkurrenceforvridning. Derfor mener Kommissionen, at man i det foreliggende tilfælde burde have krævet et minimumsbidrag fra producenterne i størrelsesordenen 20 %. Derfor er denne støtte forenelig med det indre marked med hensyn til 80 % af støtteintensiteten, nemlig 91 500 EUR. Derimod anses resten af støtten, nemlig 20 % af støtteintensiteten, som uforenelig med det indre marked.
(83)
For så vidt angår de korrigerende foranstaltninger som følge af utilsigtede fejl i evalueringsrapporterne om tab af afgrøder og besætninger, har Grækenland kun oplyst det samlede støttebeløb på 3 803 901,72 EUR. Men beløbene til de korrigerende foranstaltninger som følge af utilsigtede fejl i evalueringsrapporterne om tab af afgrøder og besætninger og til dækning af tab af afgrøder som følge af bjørne (se betragtning 41, 42 og 43) blev ikke præciseret i forbindelse med de supplerende oplysninger, som de græske myndigheder sendte til Kommissionen. Eftersom de korrigerende foranstaltninger vedrørende administrative fejl, som udgjorde en gæld for ELGA til modtagerne af den omhandlede støtte, konkluderer Kommissionen, at denne korrigerende støtte kunne udgøre en del af den omhandlede kompensation. Da Kommissionen imidlertid kun anser kompensationen for tab af afgrøder på i alt 349 666 252,49 EUR (se betragtning 75) som forenelig, konkluderer den, at kun de korrigerende foranstaltninger, der vedrører denne kompensation, kan anses som støtte, der opfylder de relevante betingelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og vil kunne falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
(84)
Af den kompensation på 415 019 452 EUR, som ELGA udbetalte til landbrugerne i 2009, overholder en støtte på i alt 27 614 905 EUR bestemmelserne i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen, som disse er beskrevet i betragtning 73.
(85)
På baggrund af detaljerede oplysninger, som de græske myndigheder har fremsendt for hver kompensation udbetalt af ELGA i 2009 (se betragtning 37), har Kommissionen kunnet konstatere, at betingelsen i betragtning 73, litra a), nemlig at skadesgraden skal nå op på 30 % af den normale produktion, er opfyldt for den del af kompensationen, der beløber sig til 27 614 905 EUR.
(86)
Som det fremgår af betragtning 76-79 om en del af den støtte, som ELGA ydede i 2008, kan de samme konklusioner drages om den støtte, der blev ydet i 2009 på i alt 27 614 905 EUR, nemlig at denne støtte også overholder alle betingelserne i de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen.
(87)
Blandt andet har den omhandlede støtteintensitet, den valgte beregningsmetode i det foreliggende tilfælde, den meteorologiske information om de hændelser, der indtraf i høståret 2008-2009 (se tabellen i betragtning 44), udelukkelsen af overkompensation af lidte tab samt fristen for støtte efter tabet opfyldt de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen.
(88)
På baggrund af ovenstående konstaterer Kommissionen, at støtten på 27 614 905 EUR, som ELGA udbetalte til landbrugerne i 2009, kan anses som forenelig med de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen. De kan dermed falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
(89)
Med hensyn til resten af støttebeløbet, nemlig 387 404 547 EUR, konstaterer Kommissionen i modsætning til, hvad de græske myndigheder mener (se betragtning 46), at denne støtte ikke kan anses som forenelig med de betingelser, der er fastsat i artikel 11 i undtagelsesforordningen.
(90)
Af de detaljerede oplysninger fra Grækenland om hver støttebevilling, der blev ydet i 2009, følger det, at de ugunstige vejrforhold i det foreliggende tilfælde ikke falder ind under definitionen af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, ifølge artikel 2, stk. 8, i undtagelsesforordningen, eftersom de pågældende dårlige vejrforhold havde ødelagt mindre end 30 % af de berørte landbrugeres normale produktion. Desuden var den normale produktion ikke blevet defineret i det foreliggende tilfælde i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i undtagelsesforordningen (32), hvorfor de pågældende støtteintensiteter ikke var blevet fastslået i overensstemmelse med den beregning, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i undtagelsesforordningen.
(91)
I øvrigt mener de græske myndigheder, at den omhandlede hjælp også opfylder alle betingelser for at kunne anses som forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og med meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser (se betragtning 47-50).
(92)
Kommissionen mener ikke, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kan finde direkte anvendelse vedrørende den omhandlede ikke-anmeldte støtte, som blev ydet i 2009, eftersom Kommissionen vedtog meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser, som trådte i kraft den 17. december 2008, på grundlag af denne bestemmelse. I meddelelsens punkt 4.2.2., litra h), udelukkedes udtrykkeligt virksomheder, som beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter, fra dens anvendelsesområde. Ifølge fast retspraksis på det særlige område for statsstøtte er Kommissionen bundet af de rammebestemmelser eller meddelelser, som den vedtager, såfremt disse ikke afviger fra traktatens bestemmelser (33). Men ved på det tidspunkt på grundlag af punkt 4.2.2., litra h), i meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser at vurdere, at støtteordningen (der jo havde til formål at fremme adgangen til finansiering i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise) ikke fandt anvendelse på virksomheder, som beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter, vurderede Kommissionen, at en sådan støtte i lyset af den stærke konkurrenceforvridning, den kunne medføre i denne sektor, ikke ville være nødvendig eller proportional i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), indtil ikrafttrædelsen af de specifikke regler og tærskler, der blev vedtaget for denne sektor (34). Ifølge Kommissionen finder meddelelsen i den form, den var gældende på det pågældende tidspunkt, derfor anvendelse i det foreliggende tilfælde på den støtte, der blev ydet fra den 17. december 2008 indtil den 27. oktober 2009.
De rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, da den omhandlede støtte var blevet tildelt, er EF-rammebestemmelser for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. Men som det fremgår af betragtning 91 havde de dårlige vejrforhold, der indtraf i det foreliggende tilfælde, ødelagt mindre end 30 % af de berørte landbrugeres normale produktion. Det fremgår heraf, at de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne ikke kan anses som opfyldt for den omhandlede kompensation.
(93)
Som det fremgår af betragtning 48, mener de græske myndigheder, at punkt 7, litra a), i meddelelsen finder anvendelse, hvad angår den omhandlede ikke-anmeldte støtte, eftersom denne blev ydet til producenterne efter den 17. december 2008.
Men Kommissionen mener, at muligheden for at erklære støtte til landbrugssektoren forenelig i kraft af meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser kun kan omfatte støtte, der er ydet i landbrugssektoren fra den 28. oktober 2009, som er datoen for ikrafttrædelsen af ændringen af meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser, hvormed der blev indført en beløbsgrænse for den forenelige støtte til virksomheder, som beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter.
(94)
I det foreliggende tilfælde fremgår det af de detaljerede oplysninger, som de græske myndigheder fremsendte for hvert støttebeløb, som ELGA ydede i 2009, at stort set hele den omhandlede støtte var ydet til producenter af landbrugsprodukter på datoer, der lå forud for ovennævnte 28. oktober 2009. Således var størstedelen af støtten ydet mellem marts 2009 og juli 2009, mens endnu en del blev ydet i september 2009.
(95)
Kommissionen konkluderer derfor, at den omhandlede støtte ikke er forenelig med meddelelsen og derfor ikke kan falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(96)
Kommissionen erkender dog, at for så vidt angår støtte ydet af ELGA til producenter af landbrugsprodukter på datoer, der ligger efter ovennævnte dato den 28. oktober 2009 (meget lidt af denne støtte blev ydet i december 2009 og november 2010), kan ændringerne af meddelelsen vedrørende landbrugssektoren finde anvendelse.
(97)
Den omhandlede støtte opfylder betingelserne i punkt 4.2.2. i meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser. Betingelsen i punkt 4.2.2., litra g), i nævnte meddelelse er imidlertid ikke blevet opfyldt, idet ELGA ikke har indhentet en erklæring fra de berørte landbrugere om anden de minimis-støtte og anden støtte ydet på grundlag af foranstaltningen i henhold til de midlertidige EF-rammebestemmelser, som de havde modtaget i det løbende finansår. Kommissionen finder imidlertid de græske myndigheders argument gyldigt, ifølge hvilket dette krav i den foreliggende sag kun bør anses som en formalitet, eftersom Grækenland ikke havde ydet de minimis-støtte eller støtte på grundlag af meddelelsen om de midlertidige EF-rammebestemmelser til landbrugsvirksomheder i perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2010. Kommissionen konkluderer derfor, at den støtte, som meddelelsen finder anvendelse på, opfylder betingelserne i punkt 4.2.2. i nævnte meddelelse og kan falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(98)
I øvrigt anser Kommissionen det ikke for umuligt, at en del af den nævnte støtte, nemlig 75 382 500 EUR, opfylder alle betingelser i forordning (EF) nr. 1535/2007 (se betragtning 51 og 52).
VII. KONKLUSION
(99)
De erstatninger, som ELGA udbetalte til producenterne i 2008, nemlig 386 986 648 EUR, var kun delvist finansieret af de særlige lovpligtige forsikringsbidrag fra landbrugerne, eftersom disse bidrag kun androg 88 353 000 EUR i 2008. Erstatningerne i 2009 på i alt 415 019 452 EUR var ikke finansieret af de særlige lovpligtige bidrag.
(100)
For så vidt angår de to lån, som ELGA måtte optage med henblik på at betale de nævnte erstatninger til producenterne, må det konstateres, at ELGA ikke vil være i stand til at betale disse årlige renter og afdrag over den 10-årige afdragsperiode ved anvendelse af producenternes særlige forsikringsbidrag. Især fordi disse bidrag skulle bruges til at betale erstatning for de skader, som måtte indtræffe i den pågældende periode.
(101)
Det fremgår af ovenstående, at de erstatninger, som ELGA udbetalte i 2008 og 2009 i henhold til den lovpligtige forsikringsordning, ikke kan anses som værende udelukkende finansieret af producenternes præmier i form af det særlige forsikringsbidrag. Af denne grund konkluderer Kommissionen, at skadeserstatningerne, der blev udbetalt af ELGA i 2008 og 2009 i henhold til den lovpligtige forsikringsordning, falder ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og dermed udgør statsstøtte.
(102)
Kommissionen konstaterer, at Den Hellenske Republik har iværksat denne støtte i strid med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3.
(103)
Med hensyn til den kompensation, som blev ydet i 2008 i henhold til den lovpligtige forsikringsordning:
a)
konkluderer Kommissionen, at der foreligger forenelighed for den statsstøtte på 349 493 652,03 EUR, som ELGA ydede til producenterne som erstatning for tab af afgrøder, hvoraf et beløb på 2 300 185,51 EUR vedrørte støtte til flere på hinanden følgende tab af samme afgrøde. Kommissionen mener, at den nævnte støtte har opfyldt de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor kan anses som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
b)
mener Kommissionen, at den statsstøtte på 33 402 118,93 EUR, som ELGA ydede til producenterne for visse tab af afgrøder og besætning, ikke opfylder de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor ikke er forenelig med det indre marked
c)
mener Kommissionen, at den statsstøtte på 114 374,86 EUR, som ELGA ydede til producenterne for tab af afgrøder som følge af bjørne, kan indebære risiko for konkurrenceforvridning og derfor ikke er forenelig med det indre marked
d)
mener Kommissionen, at ud af den statsstøtte på 3 803 901,72 EUR, som blev ydet til korrigerende foranstaltninger som følge af utilsigtede fejl i evalueringsrapporterne, er det kun de korrigerende foranstaltninger vedrørende støtte for 349 493 652,03 EUR til dækning af tab af afgrøder og de korrigerende foranstaltninger vedrørende kompensation på i alt 91 500 EUR til dækning af tab af afgrøder som følge af bjørne, der opfylder de relevante betingelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor kan falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Derimod opfylder den øvrige statsstøtte, der er ydet til korrigerende foranstaltninger, ikke de relevante betingelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og kan derfor ikke falde ind under undtagelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
(104)
Med hensyn til den kompensation, som blev ydet i 2009 i henhold til den tværministerielle beslutning:
a)
konkluderer Kommissionen, at der foreligger forenelighed for den statsstøtte på 27 614 905 EUR, som ELGA ydede til producenterne som erstatning for tab af afgrøder. Kommissionen mener, at den nævnte støtte har opfyldt de relevante bestemmelser i rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor kan anses som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
b)
konkluderer Kommissionen vedrørende den statsstøtte på 387 404 547 EUR, som ELGA ydede til producenterne som erstatning for tab af afgrøder:
-
at den del af støtten, som blev ydet på et tidspunkt, der lå før den 28. oktober 2009 (35), da ændringen af meddelelsen trådte i kraft med det formål også at omfatte landbrugsvirksomheder, ikke opfyldte de relevante bestemmelser i meddelelsen, rammebestemmelserne og undtagelsesforordningen og derfor var uforenelig med det indre marked. Denne konklusion berører ikke den støtte, som på tidspunktet for ydelsen opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning
-
at den del af støtten, som blev ydet efter den 28. oktober 2009, opfylder alle betingelserne i meddelelsen og derfor kan anses som statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).-
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Erstatningerne, som det græske landbrugsforsikringsorgan (herefter ELGA) udbetalte til producenterne af landbrugsprodukter i årene 2008 og 2009, udgør statsstøtte.
2. Den kompensation, der blev ydet i 2008 i henhold til den særlige lovpligtige forsikring, er forenelig med det indre marked, for så vidt angår støtten på 349 493 652,03 EUR, som ELGA ydede til landbrugerne til dækning af tab af afgrøder, og for så vidt angår støtten til dækning af tab af afgrøder som følge af bjørne på 91 500 EUR og til korrigerende foranstaltninger, der blev truffet i anledning af førnævnte støtte. Den kompensation, som udgør det resterende beløb, og som blev udbetalt i 2008 i henhold til den særlige forsikringsordning, er uforenelig med det indre marked.
3. Den kompensation på 27 614 905 EUR, som blev ydet i 2009 i henhold til den tværministerielle beslutning nr. 262037 truffet af økonomiministeren og landbrugsministeren den 30. januar 2009, er forenelig med det indre marked.
Den kompensation på 387 404 547 EUR, som blev ydet til producenterne på tidspunkter før den 28. oktober 2009, er uforenelig med det indre marked. Denne konklusion berører ikke den støtte, som på tidspunktet for ydelsen heraf opfyldte alle betingelserne i forordning (EF) nr. 1535/2007.
Artikel 2
1. Grækenland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede uforenelige støtte, der allerede er udbetalt ulovligt til støttemodtagerne.
2. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil den er blevet tilbagebetalt.
3. Renterne beregnes som fastsat i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (36).
4. Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme nærværende afgørelse hurtigt og effektivt.
Artikel 3
Tilbagesøgningen af den i artikel 1, stk. 2 og 3, omhandlede støtte skal ske hurtigt og effektivt. Grækenland sørger for at efterkomme nærværende afgørelse senest fire måneder efter meddelelsen af afgørelsen.
Artikel 4
1. Inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse forelægger Grækenland følgende oplysninger for Kommissionen:
a)
det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagebetales af støttemodtageren
b)
en detaljeret beskrivelse af allerede trufne eller planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse
c)
dokumenter, der godtgør, at støttemodtagerne har fået besked på at tilbagebetale støtten.
2. Grækenland holder Kommissionen orienteret om fremskridtene med de nationale foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 1, stk. 2 og 3, omhandlede støtte er tilbagebetalt.
3. Efter denne i stk. 1 nævnte frist på to måneder forelægger Grækenland på Kommissionens anmodning en rapport om de foranstaltninger, der allerede er truffet og er planlagt for at efterkomme denne afgørelse. Rapporten skal også indeholde detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, som støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. december 7.)
a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA) által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatásokról
(az értesítés a C(2011) 7260. számú dokumentummal történt)
(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/157/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett feleket felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A görög hatóságokkal 2009. február 4-én kétoldalú találkozóra került sor annak nyomán, hogy a Bizottságnak a sajtóból információk jutottak tudomására arról, hogy a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) 425 millió EUR összegű kártalanítást tervez folyósítani azon veszteségek kártalanítására, amelyeket a 2009 januárjában nagyszámban tiltakozó mezőgazdasági termelők 2008-ban szenvedtek el a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében. E találkozó nyomán Görögországnak az Európai Unió mellett működő állandó képviselete 2009. február 9-i keltezésű levelében információkat bocsátott rendelkezésre a szóban forgó intézkedésről.
(2)
2009. február 23-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért. 2009. március 20-án kelt levelükben a görög hatóságok azt a választ adták a Bizottságnak, hogy az ELGA kölcsönt vett fel a szóban forgó, 425 millió EUR összegű kártalanítás folyósítása céljára, és egy másik kölcsönt is felvett 444 millió EUR összegben, amelynek nagyobbik része kártérítések kifizetésére szolgált a 2008. év folyamán, a növényi és az állati termelésben olyan okok miatt bekövetkezett károk kapcsán, amelyeket szintén az ELGA fedez.
(3)
2009. május 4-én kelt levelükben a Bizottság szolgálatai kiegészítő információkat kértek. A görög hatóságok 2009. június 16-án kelt levelükben válaszoltak. 2009. július 13-i levelükben a Bizottság szolgálatai arról értesítették a görög hatóságokat, hogy a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítási intézkedés CP 196/2009. számmal, feltételezett állami támogatási esetként került a nyilvántartásba, és hogy a 444 millió EUR összegű kártalanítás 2008. évi folyósítását az intézkedés azon részét illetően, amely az ELGA által fedezett okokból bekövetkezett károk ellentételezésére szolgált, az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásnak minősítették és NN 39/09 számmal vették nyilvántartásba.
(4)
A görög hatóságok 2009. augusztus 18-án kelt válaszlevele nyomán a Bizottság szolgálatai 2009. szeptember 14-én kelt levelükben kiegészítő információkat kértek. Az említett levelében továbbá a Bizottság arról értesítette a görög hatóságokat, hogy az általuk szolgáltatott információk alapján, amelyek szerint a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítás már kifizetésre került az érintett mezőgazdasági termelőknek, a szóban forgó kártérítést is a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásként vették nyilvántartásba, szintén NN 39/09 számmal.
(5)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2010. március 20-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéseket illetően. A Bizottság kapott észrevételeket harmadik felektől, és azokat 2010. május 6-án továbbította a görög hatóságoknak. A görög hatóságok 2010. július 21-én megküldték az érintett felek észrevételeihez fűzött megjegyzéseiket.
(6)
A görög hatóságok 2010. június 4-én, 2010. szeptember 10-én és 2010. szeptember 14-én kiegészítő információkat szolgáltattak a szóban forgó támogatásokról. A Bizottság 2010. november 17-én kelt levelében kiegészítő információkat kért. A görög hatóságok 2011. március 9-i levelükben válaszoltak.
(7)
A görög hatóságok kérésére 2011. március 31-én kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival. E találkozó nyomán a görög hatóságok 2011. május 11-én és 2011. július 12-én kiegészítő információkat küldtek. A görög hatóságok kérésére 2011. november 11-én másodízben is kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival.
II. LEÍRÁS
(8)
A görög mezőgazdasági biztosító szervezet szervezésére és működésére, valamint egyéb rendelkezésekre vonatkozó 1790/1988. sz. görög törvény (5) (a továbbiakban: 1790/1988. sz. törvény) létrehozta a „görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA)” elnevezésű közhasznú szervezetet. Az ELGA teljes egészében az állam tulajdonában lévő magánjogi jogi személy. A fenti törvény 12. cikke értelmében az ELGA a mezőgazdasági minisztérium felügyelete alá tartozik. Az ELGA az igazgatótanácsa határozatainak megfelelően gazdálkodik a költségvetésében szereplő tételekkel; az igazgatótanács tagjait a mezőgazdasági minisztérium jelöli ki. Az ELGA többek között azt a célt szolgálja, hogy a mezőgazdasági üzemek növényi és állati termelésében, valamint növényi és állati állományában természeti kockázatok folytán bekövetkező károkat fedező biztosítást nyújtson.
(9)
Az 1790/1988. sz. törvény 3a. cikke (6) értelmében az ELGA-nál kötött biztosítás kötelező jellegű és a természeti kockázatokra, így különösen az árvízkárra, a viharkárra, a fagykárra és a túlzott hideg okozta károkra, továbbá a hó, a jég, a magas hőmérséklet és a napsugárzás, a túlzott vagy az évszaknak nem megfelelő esőzés, az aszály, a haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései, valamint a járványos állatbetegségek okozta károkra, a villámcsapás okozta tűzkárra, a tenger okozta kockázatokra, a vadon élő állatok által okozott terméskárokra, valamint a szarvasmarha-, a juh- és a kecskefélék különféle megbetegedései okozta károkra terjed ki.
(10)
Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke (7) értelmében az ELGA részére biztosítási különjárulékot kötelesek fizetni a törvény (9) preambulumbekezdésében leírt biztosítási rendszer kedvezményében részesülő mezőgazdasági termelők. Ez a járulék a jogalkotó által előírt köztehernek minősül. A járulék a belföldi mezőgazdasági termékek adásvétele után fizetendő, és az ELGA finanszírozására szolgál. Az ELGA feladata a mezőgazdasági üzemek természeti kockázatok miatti károsodásának megelőzése, illetőleg a keletkezett kár megtérítése.
(11)
Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke alapján a biztosítási különjárulék mértéke a növényi termékek esetében 3 %-ban, az állati termékek esetében pedig 0,5 %-ban került megállapításra (8). A járulék mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg az ELGA által a mezőgazdasági miniszter elé terjesztett javaslat alapján. Az ELGA-nak szánt bevételt biztosítási különjárulék formájában az adóhivatal szedi be, majd a befolyt összeg állami bevételként az állami költségvetésbe kerül, ahol külön fejezet bevételeként kerül elszámolásra. A bevételeket az ELGA részére a mezőgazdasági minisztérium - új nevén a vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium - költségvetésének terhére folyósítják a bevétellel azonos összeg évenkénti jóváírása révén, az ELGA-nak e minisztériumhoz címzett javaslatára. Az ELGA-nak más befolyása nincs a járulék vagy a kártalanítások összegére.
(12)
Az ELGA azoknak a természetes és jogi személyeknek nyújt biztosítást, amelyek mezőgazdasági, állattartó, baromfitartó, méhészeti, halászati, akvakultúrával foglalkozó vagy ehhez hasonló üzem tulajdonosai vagy működtetői. Az ELGA bevételei különösen a biztosítási különjárulékból származnak. Ezenkívül a 3147/2003. sz. törvény értelmében az ELGA feladatkörébe tartozik az is, hogy a növényi állományban és az állóeszközben természeti katasztrófa, rendkívüli esemény vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk megtérítésével kapcsolatos, súlyos szükséghelyzetben alkalmazandó tervezési programok szerint támogatásokat folyósítson. Ezeket a támogatásokat az állami költségvetésből vagy kölcsönök révén finanszírozzák. A szóban forgó programok a Bizottság által jóváhagyott állami támogatásokra vonatkoznak.
(13)
A 2009. január 30-i 262037. sz. gazdasági minisztériumi és vidékfejlesztési minisztériumi rendelet (a továbbiakban: minisztériumközi rendelet) 425 millió EUR összegű kártalanítás kivételes folyósítását írta elő a 2008. évben bekövetkezett károk címén. A minisztériumközi rendelet értelmében az ELGA a szóban forgó kártalanítást azért folyósítaná, mert a 2008. gazdasági évben egyes - a rendeletben megjelölt - mezőgazdasági termékek termelése visszaesett olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében, mint az aszály, a magas hőmérséklet, az esőzések, valamint az érintett haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései. A keletkezett kár a mandula, a cseresznye, a kajszibarack, egyes őszibarackfajták, a szilva, a körte, az alma, a spárga, a keleti dohány, a burgonya, a gyapot, az olajbogyó és a gabonafélék termesztését érinti.
(14)
A görög hatóságok által szolgáltatott információk szerint egyes haszonnövények (gabonafélék, gyapot) esetében a termeléskiesésen túlmenően a termés minőségének romlása is figyelembevételre került a kár mértékének meghatározásakor. A kiesett termelés, illetőleg az előállított termékek csökkent minősége annak tudható be, hogy a szóban forgó évben a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében a szóban forgó haszonnövényekre egyszerre hatottak az időjárási jelenségek és az általuk előidézett növénybetegségek.
(15)
A szóban forgó kártérítések folyósítása érdekében az ELGA egy banktól kölcsönt vett fel 425 millió EUR összegben. A kölcsön tíz év alatt (2010-től 2019-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2010-2012) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 28 513 250 EUR. Az utána következő hét évben (2013-2019) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2013-ban 89 227 536 EUR, 2014-ben 85 087 786 EUR, 2015-ben 81 025 536 EUR, 2016-ban 76 963 286 EUR, 2017-ben 72 901 036 EUR, 2018-ban 68 838 786 EUR, 2019-ben pedig 64 776 536 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel.
(16)
A görög hatóságok tájékoztatása szerint az ELGA a biztosítással fedezett károk után 2008-ban 386 986 648 EUR összegben folyósított kártalanítást. Az összeg egy része - 88 353 000 EUR - a biztosítási különjárulékból, másik része pedig a 444 millió EUR összegben felvett kölcsön révén befolyt bevételből származott.
(17)
Az ELGA egy banktól 444 millió EUR összegű kölcsönt vett föl a 3074/2002. sz. görög törvény 13. cikke és a 3147/2003. sz. görög törvény 28. cikkének 17. bekezdése alapján. A kölcsön tíz év alatt (2009-től 2018-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2009-2011) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 23 709 600 EUR. Az utána következő hét évben (2012-2018) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2012-ben 87 138 171 EUR, 2013-ban 83 789 143 EUR, 2014-ben 80 395 714 EUR, 2015-ben 77 002 286 EUR, 2016-ban 73 608 857 EUR, 2017-ben 70 215 429 EUR, 2018-ban pedig 66 822 000 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel.
(18)
A kölcsön másik, 145 366 352 EUR összegű részét a 2006. és a 2007. évben bekövetkezett tűzesetekkel kapcsolatos súlyos szükséghelyzeti tervezési programok címén folyósításra kerülő, a Bizottság által határozatban jóváhagyott állami támogatásokra szánták. Az ELGA bevételeinek ez utóbbi részére nem vonatkozik ez a határozat.
III. A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGNYITÁSAKOR A BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL FELMERÜLT GYANÚK
1. Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében
(19)
Állami források igénybevétele az intézkedésekhez: A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás (lásd a (11) preambulumbekezdést) egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok az államháztartást terhelik.
(20)
Az eljárás megindítása előtt szolgáltatott kiegészítő információk részeként a görög hatóságok jelezték, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében fontolóra veszik a biztosítási különjárulék mértékének növelését. Az ELGA bevételeinek növeléséről adott információk azonban az eljárásnak az adott szakaszában nem tartalmaztak olyan konkrét elemet, amely arra utalt volna, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához. Ezért nem lehetett kizárni, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor.
(21)
Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek: Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések többféle, növényi és állati eredetű görög terméket érintettek, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig többféle haszonnövényt érintettek (lásd a (13) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát az eljárás megindításának szakaszában azt állapította meg, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítették az Unió többi - e támogatásban nem részesülő - termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik, az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti. A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet.
(22)
Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket: Abban a kérdésben, hogy a természeti kockázatokra kiterjedő kötelező biztosítási rendszer keretében történt kifizetésekkel az ELGA szelektív előnyt biztosított-e, a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedés szelektivitása eredendően annak tudható be, hogy az ELGA által folyósított kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódtak.
A Bizottság védhetőnek tartotta azt az álláspontot, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt olyan állami rendszert indokolt bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártalanítás minimális szintjét. A Bizottság úgy vélte, hogy amennyiben a kártérítéseket, amelyeket az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében folyósít, a biztosítási különjárulékból származó bevételekből finanszírozzák, e kártérítések nem feltétlenül minősülnek olyan intézkedésnek, amely a kedvezményezetteket indokolatlan előnyhöz juttatja.
A biztosítási rendszer logikájára és természetére hivatkozó fenti érveléssel azonban már nem indokolható a görög államnak a rendszerbe való további (a kötelező járulékból történő finanszírozáson túlmenő) pénzügyi beavatkozása. Márpedig ennek tényét a vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság - kellő bizonyíték hiányában - nem tudta megállapítani. A Bizottság kétségesnek tartotta különösen azt, hogy a szóban forgó intézkedéseket további állami beavatkozás nélkül finanszírozták.
(23)
Ezért a Bizottság az eljárás megindításának szakaszában arra a következtetésre jutott, miszerint nem zárható ki, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.
2. Az intézkedések jogellenes támogatásnak minősítése
(24)
A Bizottság úgy vélte, hogy mivel a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatásnak minősülnek a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.
3. A támogatások összeegyeztethetőségének előzetes értékelése
(25)
Mivel a görög hatóságok úgy érveltek, hogy a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, a Bizottság az eljárás megindításakor nem rendelkezett a szükséges információkkal ahhoz, hogy felmérhesse, mennyiben egyeztethetők össze a támogatások az odaítélésük idején - vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben - hatályos jogi szabályozással. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007-2013-as közösségi iránymutatások (9) (a továbbiakban: iránymutatások) az irányadók és különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk.
(26)
A benyújtott információkból az látszott következni, hogy az érintett haszonnövények nagy része esetében a kártalanítás a legalább 30 %-os arányú kár fedezésére irányult, és egyes mezőgazdasági termékek esetében a kárösszeg kiszámításánál figyelembe kellett venni a tárgyévben bekövetkezett olyan termeléskiesést vagy minőségcsökkenést is, amely egynél több kedvezőtlen időjárási jelenség együttes fellépésének, illetőleg - egyes haszonnövények esetében - növénybetegségeknek tudható be. A görög hatóságok által benyújtott információk nem tartalmaztak adatot a szóban forgó kártalanítás kiszámításának módját illetően.
(27)
A Bizottság tehát kétségesnek vélte, hogy e támogatások az iránymutatások V.B. pontjával összeegyeztethetőnek minősíthetők.
IV. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(28)
A következő érintett felek nyújtottak be észrevételeket: a mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelmével foglalkozó európai összekötő bizottság (CELCAA), a gabona, a takarmány, az olajnövények, az olívaolaj, az olaj és a zsír, valamint a mezőgazdasági beszerzési cikkek kereskedelmével foglalkozó európai szövetség (COCERAL), valamint egy, adatai bizalmas kezelését kérő harmadik érintett fél.
(29)
A független kereskedők (a harmadik érintett fél), valamint az érdekeik védelmével foglalkozó CELCAA és COCERAL úgy vélik, hogy a szóban forgó, eredetileg mezőgazdasági termelőknek odaítélt támogatások végeredményben termelőszövetkezetekhez és termelőszövetkezetekből álló szövetségekhez kerültek, azok pedig a mezőgazdasági termékek mozgatásában kizárólagosságot élveznek, következésképpen a független kereskedők versenytársai.
(30)
Az érintett felek megítélése szerint Görögország nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseket kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk fedezésére ítélték oda. A görög hatóságok nem nyújtottak be megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről, miként azt az iránymutatások előírják.
(31)
Az érintett felek álláspontja szerint a görög hatóságok sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát nem közölték. Másfelől a kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre voltak korlátozva, noha a más termékeket előállító és ezért a kártérítésből kizárt termelők termékei is kárt szenvedtek.
(32)
Az érintett felek egyébként úgy vélték, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése hatással volt a végtermékek árképzésére, a kártérítésben érintett termékek ára ugyanis csökkent. Ezek a támogatások tehát gazdasági előnyhöz juttatták az érintett termelőket, mivel lehetővé tették, hogy termelésüknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok által nem érintett részét versenytorzító feltételekkel értékesítsék. Másfelől a magánértékesítők (például kereskedők, lisztmalmok, takarmánymalmok, baromfitenyésztők, sertéstenyésztők stb.) kénytelenek voltak a mezőgazdasági szövetkezetek és azok szövetségei által megszabott árpolitikát követni, vagyis ezek a szövetkezetek monopolhelyzetbe kerültek.
(33)
Ezenkívül az ELGA-nak az arányosság és a jogegyenlőség elvét tiszteletben kell tartania, amikor fedezetet nyújt a mezőgazdasági ágazatot érő kockázatokra. Az érintett felek álláspontja szerint elfogadhatatlan, hogy az ELGA 2008-ban és 2009-ben olyan összegben fizetett ki kártérítéseket, amely meghaladta az ugyanezen években befizetett biztosítási járulékok teljes összegének háromszorosát, illetve négyszeresét.
(34)
Az érintett felek szerint a 2009. évi újabb kölcsön felvételével az ELGA túlzott mértékben „elzálogosította” azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel „elzálogosította” a következő évek járulékbevételeit. Az érintett felek továbbá arra is felhívják a figyelmet, hogy az ELGA 2009-ben további két kölcsönt is felvett, nevezetesen egy, a Pireuszi Banktól felvett 350 millió EUR összegű kölcsönt, valamint egy, a Görög Mezőgazdasági Banktól és a Görög Nemzeti Banktól felvett 112 millió EUR összegű kölcsönt.
(35)
Az érintett felek továbbá úgy vélték, hogy a 444 millió EUR, illetve 415 millió EUR összegű kölcsönök olyan többletbevételt képeznek, amely a biztosítéki járulékból származó összegeknek a törvény szerinti folyósításán felül, a görög állam kezességvállalásával felvett kölcsönök formájában jelentkezik. Ezeket a kölcsönöket tehát állami forrásnak kellene tekinteni.
V. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
1. Általános észrevételek a 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatásokról
(36)
A görög hatóságok megítélése szerint az ELGA által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatások nem minősülnek állami támogatásnak.
A szóban forgó biztosítási rendszer finanszírozása a mezőgazdasági termelők által befizetett kötelező különjárulékokból történik. Ez a biztosítási rendszer a társadalmi szolidaritás elvén alapul, ezért egyfelől a kötelező különjárulékoknak nem kell szigorúan arányban állniuk a fedezett kockázattal, másfelől a kifizetett kártérítéseknek nem szükséges feltétlenül arányban állniuk a biztosított jövedelmével (10). A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy jelen esetben olyan, valódi kártérítésről van szó, amely a mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt esett kár megtérítésére szolgál, és összhangban van az ELGA által nyújtott mezőgazdasági biztosításokra vonatkozó görög szabályozással.
A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében határidőre teljesíteni tudja pénzügyi kötelezettségeit. Az ELGA ezen képességét megerősíti a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény, amely az ELGA finanszírozásának további forrásairól rendelkezik. Így a törvény az esetek nagy részében megemeli a kötelező különjárulék mértékét (a növényi termékek kárbiztosítása esetében 3 %-ról 4 %-ra, az állati termékek kárbiztosítása esetében pedig 0,50 %-ról 0,75 %-ra). Ezenkívül önkéntes biztosítást hoz létre azon károk fedezésére, amelyekre a kötelező biztosítás nem terjed ki, továbbá olyan általános biztosítást vezet be, amelyet az elsődlegesen nem mezőgazdasággal foglalkozó természetes személyek, valamint azon jogi személyek kötelesek folyósítani, amelyekben nincs többségi részesedésük az elsődlegesen mezőgazdasági termeléssel foglalkozóknak.
(37)
Ám még ha a kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnének is, a görög hatóságok szerint összeegyeztethetők az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és az iránymutatásokkal. A görög hatóságok a Bizottság szolgálatait részletes adatokkal látták el az ELGA által 2008-ban és 2009-ben folyósított támogatások mindegyikéről, megjelölve az érintett mezőgazdasági termelő nevét és adószámát, a tartományt, amelyben a parcella található, a termelés fajtáját, a termelés mértékegységét és a felhasznált egységek számát, a támogatás összegét és odaítélésének időpontját, valamint a kár leírását és a szokásos termeléshez mért arányát.
(38)
A szokásos mezőgazdasági termelés 30 %-át meghaladó kár után a 2008. és 2009. évben kifizetett kártalanítási támogatásokat illetően a görög hatóságok úgy vélik, hogy az iránymutatások (124)-(130) bekezdésében, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: mentességi rendelet) 11. cikkében foglalt feltételek összessége teljesül.
(39)
A görög hatóságok álláspontja szerint a szóban forgó támogatásokat az iránymutatásoknak és az említett mentességi rendeletnek megfelelően folyósították az érintett termelők, valamint azon termelői szervezetek részére, amelyeknek tagjai a termelők. A görög hatóságok megerősítették különösen a következőket:
a)
a támogatások összege semmilyen esetben nem haladta meg a termelők által elszenvedett valós kár összegét;
b)
a támogatások intenzitását illetően a görög hatóságok megerősítették, hogy a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételek teljesültek, mivel az ELGA nem folyósított olyan kártalanítást, amely meghaladta a termék értékesítéséből származó bevételben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett csökkenés 74,8 %-át;
c)
a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből levonásra kerültek mindazon bevételek, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azok a kiadások, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel;
d)
a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki; és
e)
a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor, összhangban a mentességi rendelet 11. cikkének (10) bekezdésével;
f)
a szóban forgó támogatásokat nem halmozták más állami támogatásokkal, sem a tagállamok vagy az Unió által ugyanezen elszámolható költségek után odaítélt pénzügyi hozzájárulással. Az érintett termelők egyazon kár fedezésére nem részesültek egyszerre több jogi aktus alapján támogatásban, vagyis a támogatásokat vagy az iránymutatások, vagy a mentességi rendelet, vagy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet (12) (a továbbiakban: de minimis rendelet), vagy az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című, 2009. január 22-i bizottsági közlemény (13) (a továbbiakban: az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény) alapján ítélték oda.
(40)
A szokásos termelés kiszámításának módszerét illetően a görög hatóságok információkat nyújtottak be az alkalmazott módszerről, és megerősítették, hogy teljesül az iránymutatások (128) bekezdésében foglalt feltétel, mely szerint alternatív módszer alkalmazása esetén annak reprezentatívnak kell lennie, és nem alapulhat rendkívül magas hozamokon. Így például a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk becslése az adott mezőgazdasági üzem szintjén történik, és a becslést agronómusok végzik helyszíni becslések alapján, az ELGA biztosítási rendszerére vonatkozó rendeletben foglaltaknak megfelelően. Amikor helyszíni ellenőrzést végez, a kárbecslő agronómus minden alkalmas módszerrel (szalagos mérés, parcellaazonosító térképek, GPS berendezés) megméri a parcella területét, és faültetvény esetében megszámlálja a fákat. Az agronómus ezután megbecsüli a parcellától várható termelést, figyelembe véve a földművelési technikákat (különösen az ültetvénysűrűséget, faültetvények esetében a nyesési eljárást, a fóliás takarás alatti korai termesztés esetleges tényét és az öntözési rendszert), a termesztett növényfajok fajtáját, egynyári növények esetében az előző növénykultúrát, a növénygondozás (például trágyázás, kártevők elleni küzdelem) iránti igényt, a talaj termelékenységét és az adott termelési év esetleges sajátosságait (például aszály, rügyképződési nehézségek). Ezután következik a parcellától várható terméshez mért kárarány becslése. A kárarányt a parcella különböző helyeiről vett minták alapján állapítják meg, figyelembe véve a várt terméshez mért mennyiségcsökkenést, a kár miatti minőségromlást, valamint a kár keletkezése nyomán végzett növénygondozást (például kiegészítő növényvédelem, további gyomlálások, sérült gyümölcsök eltávolítása).
2. Csak a 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatásokra vonatkozó észrevételek
(41)
Az ELGA által 2008-ban odaítélt - 386 986 648 EUR összegű - támogatásokon belül 373 257 465,71 EUR összegű támogatást a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk megtérítése céljából folyósítottak a termelőknek. Az ELGA e támogatásokra a növényi termelés biztosítására vonatkozó rendelet 6. cikkét alkalmazta, amely a mezőgazdasági termelőknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk megtérítése céljából nyújtott - az ELGA biztosítási rendszerét létrehozó 1790/1988. sz. nemzeti törvény szerinti - kártalanításokra vonatkozik.
(42)
A szóban forgó támogatások esetében Görögország meteorológiai információkat bocsátott rendelkezésre a 2007-2008-as gazdasági évben megfigyelhető kedvezőtlen időjárási viszonyokról. E kedvezőtlen meteorológiai jelenségek fennállását a hatóságok hivatalosan megerősítették. Ide tartoznak különösen: a 2007 júniusában és júliusában az egész országban megfigyelhető kánikula, a 2007 októberében az ország több régiójában tapasztalt erős esőzések, az ugyanazon hónapban Krétán tapasztalt száraz és meleg bukószél, a 2008. augusztus elején, Görögország kontinentális részének egyes északnyugati és központi tartományaiban bekövetkezett viharok és jégesőzések, továbbá a Magnézia, Viótia és Kelet-Attika régióban, valamint Euboia és Kréta szigetén ugyanazon augusztus hónap végén tapasztalt viharok.
A szóban forgó kártalanításokat különösen a szokásos termeléshez képest az alábbi arányokat meghaladó károk fedezésére nyújtották (14):
Minimális kárarány a szokásos termeléshez képest
A kártalanítások teljes összege
(EUR)
A károsult mezőgazdasági parcellák száma
A kártalanítások teljes összegéhez mért részarány
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Összesen
373 257 465,71
666 406
100
Az ELGA ezenfelül 2 472 785,97 EUR összegben kiegészítő kártalanítást ítélt oda olyan termelőknek, akik a 2007-2008-as termelési év folyamán a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt többször szenvedtek kárt ugyanazon növényi termelés tekintetében. E kártalanítások teljes összegének 6,98 %-a a szokásos termelés 20-30 %-ának megfelelő mértékű kár fedezésére szolgált, 93,02 %-át pedig a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár után fizették ki.
(43)
Az ELGA egyébként a 2008. év folyamán többek között még a következő támogatásokat folyósította a mezőgazdasági termelőknek:
a)
7 338 119,74 EUR összegű támogatásokat az állatállományban esett kár után. Ebből 1 860 279,67 EUR az állatállományban a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett kár, 3 188 825,78 EUR az állatbetegségek és az állatok megbetegedései okozta kár, 2 289 014,29 EUR pedig az egyéb okból bekövetkezett kár (vadon élő állatok, medvék, farkasok és kóbor kutyák támadásai) fedezésére szolgált. E támogatásokat a görög hatóságok a kötelező biztosítási rendszer keretében kifizetett tényleges kártérítésnek tekintik, nem pedig az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak;
b)
114 374,86 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben a medve által okozott kár után. Ezeket a támogatásokat a barnamedve görögországi védelmét szolgáló LIFE uniós program keretében nyújtják. A támogatás intenzitása 100 %-os volt; valamint
c)
3 803 901,72 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára. E hibákra a támogatásoknak a termelők részére történő folyósítása után derült fény, és az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a kedvezményezettek javára.
3. Csak a 2009-ban odaítélt kártalanítási támogatásokra vonatkozó észrevételek
(44)
A 2009. január 30-i minisztériumközi határozat alapján a 2009. évben folyósított - 415 019 452 EUR összegű - kártalanításokat illetően az alábbi táblázat ismerteti az érintett termékeket, a károkat okozó időjárási viszonyokat és a károk leírását:
Mezőgazdasági termék
A kártalanítás teljes összege
(EUR)
Kedvezőtlen időjárási viszonyok
A keletkezett kár leírása
1.
Mandula
Cseresznye
Kajszibarack (Bebekou fajta)
Alma
Szilva
Körte
56 580 555
(az összes termékre)
Magas hőmérséklet és kánikula
Enyhe és száraz tél
Tartós aszály
Hirtelen hőmérséklet-változások
A 2007. nyári magas hőmérséklet és kánikula kedvezőtlenül hatott e haszonnövények termesztésére, és különösen a gyümölcsösök esetében a rügyképződésre. A 2007. évi tartós aszály és a hirtelen hőmérséklet-változások a termelés visszaeséséhez vezettek. Az enyhe és száraz tél miatt ráadásul egyes faültetvények mélynyugalmi időszaka túl rövid volt.
2.
Őszibarack
10 970 348
Az 1. ponttal azonos időjárási viszonyok
Az 1. ponttal azonos kár
3.
Spárga
6 751 747
Enyhe és száraz tél
Alacsony hőmérséklet
A 2007-2008-as enyhe és meleg tél a spárga katabolizmusának fokozódásával járt, és ezáltal a tárolt tápanyag elvesztését eredményezte. E körülmények következtében hirtelen visszaesett a várható spárgatermés. A már lecsökkent termelésre további hatással volt, hogy a 2008. februári alacsony hőmérséklet késleltette a növekedést. Ez még tovább csökkentette a 2008. évi görögországi spárgatermést.
4.
Keleti dohány
13 817 834
Magas hőmérséklet és kánikula
Aszály
A 2007. nyári, aszállyal párosuló magas hőmérséklet és kánikula megnehezítette a tripsz okozta kártevő- és vírusfertőzések kezelését, és az egész országban a dohánytermelés csökkenéséhez vezetett.
5.
Nyári burgonya
7 220 996
Magas hőmérséklet
A 2006 és 2008 nyarán tapasztalt magas hőmérséklet Görögország több tartományában megnehezítette a nyáriburgonya-ültetvények rovarfertőzéseinek és növénybetegségeinek kezelését.
6.
Gyapot
109 564 462
Tartós aszály
Meleg nyár
Hideg ősz
Esőzések
A tartós aszály miatt lecsökkentek a víztartalékok. A meleg nyarat követő hideg ősz a 2008. szeptember végi túlzott esőzésekkel párosulva országszerte a gyapottermelés csökkenését és minőségromlását eredményezte.
7.
Olajbogyó
72 026 112
Aszály
Fagy
Esőzések
A tartós aszály, az enyhe telet követő 2008. februári fagy, a magas hőmérséklet és az olajbogyó virágzási időszaka folyamán tapasztalt túlzott esőzések az olajbogyó-termelés csökkenését eredményezték országszerte.
8.
Gabonafélék (kukorica, közönséges búza, árpa, zab, rozs, rizs)
138 087 394
Esőzések
Hőmérséklet-ingadozások
A 2008 tavaszán és őszén tapasztalt esőzések és hőmérséklet-ingadozások a gabonatermelés minőségromlását eredményezték, és kedveztek a fertőző növénybetegségek terjedésének. A minőségromlás a szükséges tápanyagokban (fehérje, glutén) a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt jelentkező hiánynak is betudható.
Összesen
415 019 448
(45)
A görög hatóságok szerint a 415 019 452 EUR összegű kártalanítás egy része, amelyet 27 614 905 EUR összegben, 871 termelőnek fizettek ki, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és az iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.
(46)
A 387 404 547 EUR fennmaradó támogatási összeget 784 408 termelőnek fizették ki. A görög hatóságok úgy vélik, hogy e támogatások az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a mentességi rendelet alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek.
A görög hatóságok szerint a szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételnek. Így különösen:
a)
a támogatások bruttó intenzitása nem haladta meg a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át;
b)
a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki;
c)
a kárösszeg nem foglalt magában olyan kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében merültek fel, és a termelők nem kaptak kártérítést más biztosítási program keretében;
d)
a szóban forgó kártalanításokat közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek folyósították;
e)
a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor;
f)
a szokásos termelést ugyanazzal a (42) bekezdésben ismertetett módszerrel számították ki, mint a 2008-ban odaítélt támogatások esetében.
(47)
A görög hatóságok egyébként úgy vélik, hogy még ha e támogatások nem minősülnének is tényleges kártalanításnak (lásd a (36) preambulumbekezést), illetőleg a mentességi rendelettel összeegyeztethetőnek (lásd a (46) preambulumbekezdést), azokat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és az ideiglenes keretrendszerről szóló közleményben foglaltaknak megfelelőnek kell tekinteni.
A szóban forgó támogatások odaítélése megkönnyítette az érintett mezőgazdasági termelők finanszírozáshoz jutását. A kártalanítások tehát pénzügyi likviditást biztosítottak a görögországi elsődleges termelésnek, vagyis az egyetlen olyan ágazatnak, amelyre a görög állam a gazdasági válság első hónapjaiban támaszkodhatott a görög gazdaság más ágazatait fenyegető veszélyek elhárítása érdekében. E támogatásokat azonban nem ítélték oda pontos kritériumok alkalmazása nélkül. Éppen ellenkezőleg: csakis a mezőgazdasági termékek előállításával kapcsolatos, valós gazdasági nehézségek fennállásakor ítélték oda, egészen pontosan olyankor, ha kedvezőtlen időjárási viszonyok kapcsán jelentkeztek nehézségek a mezőgazdasági termelésben (lásd a (44) bekezdést). A támogatások nagy része esetében nem volt meghatározva küszöbérték az egyes termelők nehézségeinek intenzitására és mértékére nézve, mivel a cél a görög mezőgazdaság támogatása volt általában véve.
(48)
Ezenkívül a közlemény 7. a) pontjának megfelelően a Bizottság a be nem jelentett állami támogatásokra (15) a közleményt alkalmazza, amennyiben a támogatást 2008. december 17. után ítélték oda. A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy az említett közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.
(49)
A görög hatóságok álláspontja szerint a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelettel, kivételes jelleggel bevezetett szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételnek. Így különösen:
a)
a támogatásokat rendszer formájában nyújtották, mivel azok a fent említett minisztériumközi rendeleten alapultak;
b)
a támogatásokat olyan vállalkozásoknak nyújtották, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben, összhangban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással. A görög hatóságok megerősítették, hogy e támogatásokat kizárólag természetes személyeknek ítélték oda, és a kedvezményezettek nagy része a görög szabályozás értelmében mentesült a jövedelembevallási kötelezettség alól, mivel éves jövedelme nem érte el a 12 000 EUR-t. Valamennyi kártérítésben részesülő termelő banki ügyfél volt, hiszen magát a támogatást is a kedvezményezett bankszámlájára utalták át. A görög hatóságok megerősítik, hogy az érintett termelők fizetőképesek voltak, és elegendő banki finanszírozáshoz tudtak jutni. A szóban forgó támogatások folyósításakor tehát a kedvezményezett termelők nem voltak nehéz helyzetben;
c)
a támogatási rendszert nem alkalmazták a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásokra;
d)
a szóban forgó támogatások nem voltak sem exporttámogatások, sem a belföldi termékeket az importtermékekkel szemben előnyben részesítő támogatások;
e)
a támogatásokat a 2009. év folyamán, vagyis 2010. december 31. előtt ítélték oda, összhangban az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. f) pontjával; valamint
f)
a támogatásnak egy mezőgazdasági termelőre jutó összege 7 501 és 15 000 EUR között alakult.
(50)
Az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjával összhangban az egy vállalkozás által a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban kapott támogatás teljes összege ezen támogatás mezőgazdasági termelőnkénti összegével együtt sem haladja meg a 15 000 EUR-s küszöböt. A görög hatóságok álláspontja szerint pusztán alaki kérdés, hogy az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot - papíron vagy elektronikus formában - azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. Ezen alakiság hiányából tehát nem következik szükségképpen az, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételeket nem tartották be, annál is kevésbé, mert az ELGA adatfeldolgozási rendszere alapján megállapítható, hogy Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban nem ítélt oda támogatást sem az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő termelők de minimis támogatása címén, sem az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján.
(51)
A görög hatóságok úgy vélik, hogy ebből a 387 404 547 EUR összegű támogatásból mindenesetre 75 382 500 EUR összegű támogatásra kiterjed a de minimis rendelet hatálya.
(52)
A görög hatóságok megítélése szerint az említett 75 382 500 összegű támogatások a de minimis támogatásokra vonatkozó 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleltek. Így különösen:
a)
az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a szóban forgó támogatások esetében az egyazon mezőgazdasági termelőnek folyósított támogatás összege nem haladta meg a 7 500 EUR-t a 2008. pénzügyi évtől a 2010. pénzügyi évig terjedő időszakban;
b)
a Görögország által bármely, három pénzügyi évig tartó időszakban a mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásoknak nyújtott de minimis támogatások halmozott összege nem haladta meg a 75 382 500 EUR-t, összhangban az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével és mellékletével.
4. A harmadik felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések
(53)
Görögország álláspontja szerint az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseknek hatásuk volt tagjaik belső piaci helyzetére.
(54)
Azon észrevételt illetően, mely szerint nem került benyújtásra a kedvezőtlen időjárási viszonyok természetének részletes ismertetése, a görög hatóságok hangsúlyozzák, hogy a kártérítésre vonatkozó minisztériumközi határozat értelmében nem volt szükség ilyen ismertetésre, ezzel szemben azt valóban bizonyítani kellett, hogy egyfelől kedvezőtlen időjárási viszonyok uralkodtak, másfelől az okozott kár mértéke elérte a küszöbértéket, vagyis a szokásos termelés 30 %-át. Egyébként a görög hatóságok - a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként - megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást nyújtottak be a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről.
(55)
Azon észrevételt illetően, hogy Görögország nem közölte sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát, a görög hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként részletes információkat szolgáltattak e két kérdést illetően.
(56)
A görög hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése nem volt hatással a végső fogyasztókra, mivel az érintett mezőgazdasági termékek árának csökkenése nem járt együtt a kiskereskedelmi ár csökkenésével. Ennek alátámasztására a görög hatóságok olyan, a görög sajtóban megjelent cikkeket nyújtottak be, amelyek arról számoltak be, hogy több mezőgazdasági termék kiskereskedelmi árszintje - beleértve az ebben az ügyben érintett termékekét is - magas maradt, annak ellenére, hogy ugyanezen mezőgazdasági termékek nagykereskedelmi ára csökkent.
VI. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
1. Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében
(57)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedések esetében e feltételek teljesülnek.
(58)
Állami források igénybevétele az intézkedésekhez
A Bíróságnak a C-355/00. sz. Freskot AE kontra Elliniko Dimosio ügyben (a továbbiakban: Freskot ügy) 2003. március 22-én hozott ítéletében (16) megnyilvánuló ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok - a Bíróság ítélkezési gyakorlata (17) értelmében - az államháztartást terhelik.
A Freskot ügyhöz hasonlóan ebben az esetben is az következik az 1790/1998. sz. törvény 5. cikkéből (lásd még a (11) preambulumbekezdést) és a görög szabályozás többi hatályos rendelkezéséből, hogy a biztosítási különjárulékot, amelyből az ELGA bevétele származik, az adóhivatal által szedi be, majd a befolyt összegek állami bevételként az állami költségvetésbe kerülnek és azokat a mezőgazdasági minisztérium (azóta már vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium) költségvetéséből folyósítják az ELGA részére. Így abból, hogy a járulékot állami bevételként számolják el, egyenesen következik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból fedezik.
Ezenkívül - az 1790/1998. sz. törvény 2. cikkével (18) összhangban - a mezőgazdasági miniszter döntése alapján az ELGA az államháztartásból történő forrásátcsoportosítás vagy az ELGA által a görög állam kezességvállalásával és kölcsön-visszafizetési kötelezettségével felvett kölcsönök révén is nyújthat támogatásokat vagy kártérítéseket a kedvezményezetteknek.
Márpedig a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint állami forrásnak minősülnek - az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében - az állam által közvetlenül nyújtott előnyök, valamint az állam által kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet közvetítésével nyújtott előnyök (19). Következésképpen jelen esetben azok a kölcsönök, amelyeket az ELGA a 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések fedezésére vett fel a görög állam kezességvállalásával (lásd a (15) és (17) preambulumbekezdést), az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek, mivel az ELGA, vagyis egy teljes egészében állami tulajdonban lévő, a mezőgazdasági minisztérium ellenőrzése alatt álló jogi személy forrásainak részei (lásd még a (8) preambulumbekezdést).
(59)
Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek
A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítik az Unió többi - e támogatásban nem részesülő - termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik (20), az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti (21). A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.
(60)
Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket
A Bíróság joggyakorlata (22) szerint támogatásnak minősülnek különösen azok a juttatások, amelyek különböző formákban enyhítik a vállalkozás költségvetését rendszerint terhelő kiadásokat, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, azokkal azonos természetűek és hatásúak.
A Freskot ügyben a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az olyan szervezet, mint az ELGA, a természeti kockázatok biztosítási rendszere keretében végzett tevékenysége tekintetében nem minősül az EUMSZ 102. cikke szerinti vállalkozásnak (lásd az ítélet 79. és 88. pontját).
Valójában az érintett kötelező biztosítási rendszer elsődlegesen szociálpolitikai célt szolgál, nevezetesen azt, hogy megfelelő biztosítási fedezetet nyújtson minden mezőgazdasági üzemnek, beleértve azokat is, amelyek esetében nagyobb valószínűséggel következik be természeti kár (lásd az ítélet 66. és 67. pontját). A biztosítási járulék mértéke valamennyi mezőgazdasági termék esetében egységes, a termelő által ténylegesen vállalt kockázattól független (a szolidaritás elve alapján). Az ELGA az állam ellenőrzése alatt áll, hiszen a járulék összegét - ez a bevételeket érinti - és a kártérítés mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg.
Ahogy a Bíróság a C-218/00 sz. Cisal/INAL ügyben 2002. január 22-én hozott ítéletében (23) megállapította, jelen esetben az ELGA biztosítási rendszerének mindkét alapvető eleme, nevezetesen a kártérítések és a járulékok összege, az állam ellenőrzése alatt áll, és a rendszerben való részvétel kötelező jellege nélkülözhetetlen a rendszer pénzügyi egyensúlyához és a szolidaritás elvének érvényesüléséhez, ezen elv szerint ugyanis a biztosítottnak nem a járulékfizetéssel arányosan fizetnek kártérítést.
A Cisal/INAL ügy körülményeitől eltérően azonban az ELGA szervezet által nyújtott biztosítás kedvezményezettjei gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások. Vagyis annak puszta ténye, hogy maga az ELGA nem folytat gazdasági tevékenységet, még nem elegendő annak megállapításához, hogy az e szervezet által folyósított biztosítási szolgáltatás kedvezményezettjei nem minősülnek vállalkozásnak az EUMSZ szerint és nem lehetséges kedvezményezettjei állami támogatásoknak (lásd a Freskot ítélet 80. pontját).
A gazdasági előnyt illetően a Bíróság a Freskot ítélet 84. pontjában mindössze annyit állapít meg, hogy „e körülmények között arra a kérdésre indokolt választ keresni, hogy egyfelől kötelező biztosítási fedezet hiányában a görög mezőgazdasági vállalkozásoknak szüksége és tényleges lehetősége lett volna-e arra, hogy magánbiztosítóknál biztosítást kössenek vagy más eszközökkel megfelelő védelmet szerezzenek a természeti kockázatoknak a mezőgazdasági üzemeket érintő következményeivel szemben, és ha igen, mennyiben, másfelől a járulék mennyiben felel meg az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében nyújtott szolgáltatás valós gazdasági költségének, ha egyáltalán ez a költség kiszámítható.” A következő pontban azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.” A Freskot ügyben született ítélet 87. pontjában azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.”
(61)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti azt, hogy sem az intézkedés szociális jellege (24), sem annak ténye, hogy finanszírozása részben vagy egészében hatóságilag kiszabott és az érintett vállalkozásoktól beszedett hozzájárulásokból történik (25), nem elegendő annak kizárásához, hogy az intézkedés támogatásnak minősüljön az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, ez utóbbi rendelkezés ugyanis az állami beavatkozásokat nem indokaik vagy céljaik alapján különbözteti meg, hanem hatásaik alapján határozza meg (26).
Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések egyes növényi és állati eredetű görög termékeket, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig egyes haszonnövényeket érintettek. Következésképpen az ELGA által a helyi mezőgazdasági termelőknek folyósított kártérítések e termelők számára szelektív pénzügyi előnyt jelenthetnek az Unió más - ugyanilyen támogatásban nem részesülő - termelőivel szemben.
Ezenkívül kétséges, hogy a természeti katasztrófák okozta kár szempontjából fokozott kockázatnak kitett mezőgazdasági üzemeknek lehetősége lenne-e arra, hogy egy magánbiztosítónál ugyanilyen feltételekkel biztosítási fedezetet szerezzenek. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy mindezt figyelembe véve az ELGA által a szóban forgó rendszeren keresztül folyósított kártérítések szelektív pénzügyi előnyt jelentenek a kedvezményezettek számára.
(62)
A Bíróság által a Freskot ügyben hozott ítéletre való figyelemmel (lásd 86. pont) azonban felmerülhet az a kérdés, hogy a szóban forgó intézkedés nem indokolható-e a rendszer jellegével vagy általános szerkezetével, amit azonban az érintett tagállamnak kell igazolnia (27). Helyénvaló megvizsgálni, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt indokolt-e olyan állami rendszert bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártérítés minimális szintjét. Az általános adórendszer alkalmazása alóli kivételt előíró intézkedést azonban akkor lehet az adórendszer (illetve az adójellegű rendszer) jellegére és általános szerkezetére hivatkozással indokolni, ha az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy az intézkedés e rendszer alapelveinek vagy vezérlő elveinek közvetlen következménye. Különbséget kell tenni egyrészt az adott adórendszernek - azon kívülálló - céljai, másrészt a magában az adórendszerben rejlő azon mechanizmusok között, amelyek szükségesek a fenti célok eléréséhez (28).
Amennyiben megállapítható, hogy az ELGA finanszírozása nem kizárólag adójellegű hozzájárulások révén valósult meg, hanem közvetlen állami hozzájárulások révén is, a termelők közötti szolidaritáson alapuló fenti indoklás nem alkalmazható, vagyis a rendszert egészében szelektívnek kell tekinteni.
Ebben az esetben a termelőknek 2008-ban folyósított 386 986 648 EUR összegű kártérítések finanszírozása nagyobb részben nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis mindössze 88 353 000 EUR volt. Vagyis ebben az esetben a biztosított termelőknek folyósított összegek nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag járulékbefizetésekből finanszírozták (29).
(63)
A Bizottság megállapítja, hogy a termelőknek 2009-ben folyósított 415 019 452 EUR összegű kártérítések finanszírozása nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis 2009-ben 57 015 388 EUR volt. E kártérítésekről a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelet rendelkezett a mezőgazdasági termelésben keletkezett károk miatti kivételes biztosítási fedezetként, és nem voltak részei azon kártérítéseknek, amelyeket az ELGA-nak a károknak a kötelező biztosítási rendszer keretében történő megtérítése címén kellett folyósítania 2009-ben a termelőknek. Vagyis a görög hatóságok azon érvelése, mely szerint ezek a kártérítések is tényleges kártalanításnak tekintendők, a Bizottság szerint nem állja meg a helyét.
(64)
Ahhoz, hogy ilyen magas kártérítéseket folyósíthasson a mezőgazdasági termelőknek, az ELGA kénytelen volt tíz év alatt visszafizetendő kölcsönöket felvenni (lásd a (16) és a (17) preambulumbekezdést). A görög hatóságok által e két kölcsön kapcsán, az éves kamat- és tőketörlesztésre vonatkozóan szolgáltatott információk alapján azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából ezen éves törlesztéseket tíz éven át teljesíteni, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni.
(65)
A görög hatóságok az általuk benyújtott kiegészítő információk között megemlítették, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében elfogadásra került a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény.
A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó törvény valóban hozzájárulhat az ELGA működésének konszolidálásához a jövőre nézve. Az ELGA leendő bevételeinek növelése azonban nem enged arra következtetni, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához.
Az ELGA ugyanis az általa 2009-ben felvett kölcsönnel is túlzott mértékben megterhelte azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel már előre megterhelte a következő évek járulékbevételeit. Ahogy az érdekelt felek is jelzik (lásd a (34) és a (35) preambulumbekezdést), ezen a problémán csak tovább ronthat az a további két kölcsön, amelyet az ELGA szintén 2009-ben vett fel. Ezért nem zárható ki, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor.
(66)
Mindenesetre annak ténye, hogy a támogatási rendszer különböző elbánásban részesít egymáshoz hasonló valós és jogi helyzetben lévő vállalkozásokat, nem látszik indokolhatónak a szóban forgó rendszer szolidaritási céljaival, ha mindezt a természeti események okozta károk megtérítésére vonatkozó görög szabályozás összefüggésébe helyezzük. Egyrészt ugyanis ilyen vagy ehhez hasonló kockázatokat a vállalkozások maguk fedeznek olyan ágazatokban, amelyekre a jelen rendszer nem terjed ki, másrészt pedig nyilvánvaló, hogy még a rendszer hatálya alá tartozó mezőgazdasági ágazaton belül is egyes termelők (termékeik jellege és földrajzi elhelyezkedésük folytán) mindig fokozottabban ki lesznek téve bizonyos kockázatoknak, vagyis a támogatásokat mindig túlnyomórészt a termelők bizonyos kategóriáinak fogják folyósítani más termelői kategóriák rovására.
(67)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelők részére a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.
(68)
Következésképpen meg kell vizsgálni, hogy van-e lehetőség az állami támogatások tilalmának az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti elvétől való eltérés engedélyezésére.
2. Az intézkedések jogellenes támogatásnak minősítése
(69)
Tekintettel arra, hogy a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatások a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.
3. A támogatások összeegyeztethetőségének értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján
(70)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(71)
Ahhoz, hogy ezt az eltérést alkalmazni lehessen, a szóban forgó támogatásoknak meg kell felelniük az odaítélésükkor - vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben - hatályos jogi rendelkezéseknek. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007-2013-as közösségi iránymutatások - különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk, azon belül pedig a mezőgazdasági termelők részére a kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatásra vonatkozó V.B.3. pontjuk -, valamint a mentességi rendelet 11. cikke alkalmazandó.
Meg kell jegyezni, hogy a termelőknek 2009-ben odaítélt támogatások tárgyát képező egyes termékek (keleti dohány, nyári burgonya) tekintetében az iránymutatások V.B.4. pontját kellene alkalmazni, amely az állat- és növénybetegségek elleni küzdelemre irányuló támogatásra vonatkozik. Ám mivel a görög hatóságok igazolták, hogy e haszonnövények betegségeit a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozták (lásd még a (44) preambulumbekezdést), a Bizottság - az iránymutatások V.B.4. pontjához kapcsolódó 31. lábjegyzetnek megfelelően - az V.B.3. pont rendelkezései alapján értékelte a támogatási intézkedést.
(72)
Az iránymutatásoknak az említett rendelkezéseiben foglalt, jelen esetben figyelembe veendő előírásai a következők:
a)
az iránymutatások (125) bekezdése értelmében az olyan időjárási jelenségek, mint a fagy, a jégeső, a jég, az eső vagy a szárazság - vagyis mint amelyek jelen esetben Görögországban 2008-ban és 2009-ben egyes mezőgazdasági termékekben kárt tettek -, azonos elbírálás alá eshetnek a természeti csapásokkal, ha a kár szintje elér egy, a szokásos termeléshez viszonyított bizonyos küszöbértéket. Az ilyen, természeti csapáshoz hasonlítható események után nyújtott kártalanítás hozzájárul a mezőgazdasági ágazat fejlődéséhez, és azt az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezni kell.
Ahhoz tehát, hogy a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő kár támogatásra elszámolható legyen, el kell érnie a termelő által évente megtermelt átlagmennyiség 30 %-át, ahol az átlagmennyiség az előző három év átlaga vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlag. Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának alternatív módszereit is elfogadja - beleértve a regionális referenciaértékeket is -, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak;
b)
a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentéseknek megfelelő, alátámasztásul szolgáló meteorológiai információt is tartalmazniuk kell. A természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenséget továbbá a hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük ilyen minőségében;
c)
a támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg az elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át (illetőleg a kedvezőtlen adottságú területek, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (30) 36. cikke a) pontjának i., ii. és iii. alpontja szerinti, a tagállamok által ugyanazon rendelet 50. és 94. cikkével összhangban kijelölt területek esetében annak 90 %-át), ahol az elmaradt bevételt a következőképpen kell kiszámítani:
i.
az időjárási jelenség bekövetkezésének évében megtermelt mennyiség és az ugyanazon évben elért átlagos értékesítési ár szorzatát
ki kell vonni
ii.
az éves termelésnek az előző három évre számított átlaga (vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és a legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlaga) és az elért átlagos értékesítési ár szorzatából.
A támogatásra elszámolható összeghez hozzáadódhatnak azok az egyéb költségek, amelyeket a mezőgazdasági termelőnek kifejezetten azért kellett viselnie, mert a kedvezőtlen időjárási jelenség miatt elmaradt a termék betakarítása;
d)
a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből le kell vonni mindazon bevételeket, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azokat a kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel;
e)
a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén kell kiszámítani, de a Bizottság elfogadhat átlagos adatokat azzal a feltétellel, hogy azok reprezentatívak, és nem eredményeznek jelentős túlkompenzálást egyetlen kedvezményezett javára sem;
f)
a kedvezményezettnek minden esetben viselnie kell a költségek egy részét (az iránymutatások (125) bekezdésének d) pontja),
g)
a támogatási rendszert három éven belül be kell vezetni, a támogatásokat pedig négy éven belül ki kell fizetni attól számítva, hogy a kiadások felmerültek, vagy hogy a káreset bekövetkezett.
(73)
Ami azokat a 373 257 465,71 EUR összegű kártalanítási támogatásokat illeti, amelyeket az ELGA azért folyósított a termelőknek, hogy megtérítse a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett kárt, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nagyrészt - 347 193 466,52 EUR összeg erejéig (lásd a (42) preambulumbekezdést) - összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel. Ami az egyazon növényi termelés többszöri károsodása után folyósított, 2 472 785,97 EUR összegű támogatásokat illeti, azok nagyrészt - 2 300 185,51 EUR összeg erejéig - szintén összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel.
(74)
Különösen teljesül - ahogy a (42) preambulumbekezdés táblázata is mutatja - a (72) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltétel, vagyis 347 193 466,52 EUR összeg erejéig a támogatásokat a szokásos termelés 30 %-át elérő kár ellentételezésére folyósították. A többszöri káresetek után fizetett támogatást illetően a támogatások teljes összegének 93,02 %-a, vagyis 2 300 185,51 EUR esetében a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár keletkezett, következésképpen ugyancsak teljesül a (72) preambulumbekezdés a) pontja szerinti feltétel.
(75)
A görög hatóságok által benyújtott információk alapján (lásd a (39) preambulumbekezdést), a kártalanítási támogatásoknak az elmaradt termékértékesítési bevételhez mért bruttó intenzitása nem lépte túl a mentességi rendelet 11. cikkében előírt felső határt (lásd a (72) preambulumbekezdés c) pontját). Az intenzitás kiszámítása azonban nem az elmúlt három év átlagtermelése (vagy egy hároméves termelési átlag) alapján történt - ahogy azt a mentességi rendelet 2. cikke előírja -, a szóban forgó kártalanítási támogatások esetében ugyanis a szokásos termelés kiszámítására más módszert alkalmaztak (a kiszámítás módszerét lásd a (40) preambulumbekezdésben).
(76)
Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának a mentességi rendelet 2. cikke 8. pontjától eltérő módszereit is elfogadja, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak. A Bizottság a kiszámítási módszer leírásának elemzése nyomán úgy véli, hogy a módszer megfelel az iránymutatások fenti rendelkezésének, és hogy - tekintettel e támogatások intenzitására - nem áll fenn a keletkezett károk túlkompenzációjának kockázata.
(77)
A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy a 2007-2008-as gazdasági év folyamán bekövetkezett eseményekről a görög hatóságok által szolgáltatott meteorológiai adatok olyan időjárási események előfordulását igazolják, amelyek indokolhatják a szóban forgó kártérítések odaítélését.
(78)
A szóban forgó támogatásokat továbbá - a róluk benyújtott információkkal összhangban (lásd a (39) preambulumbekezdést) - csökkentették a biztosítási társaságok által esetlegesen folyósított összegek és a nem a károkat okozó esemény következtében felmerült költségek függvényében. Ezenkívül a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki. Végül pedig a támogatások folyósításának a káresettől számított - a (72) preambulumbekezdésben említett - határideje betartásra került.
(79)
Mindezek alapján tehát a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a 349 493 652,03 EUR összegű támogatás, amelyet az ELGA a növényi termelésben keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda a termelőknek a 2008. évben, és azon belül az egyazon növényi termelés többszöri károsodásának ellentételezésére, 2 300 185,51 EUR összegben folyósított támogatás megfelelt az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, következésképpen a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinthető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.
(80)
A (42) preambulumbekezdés táblázata azt mutatja, hogy az ELGA a 2008. évben 26 063 999,19 EUR összegben olyan támogatásokat ítélt oda a termelőknek a növényi termékeikben keletkezett kár ellentételezésére, amelyek nincsenek összhangban a mentességi rendelet 2. cikkének a szokásos termeléshez mért kárarányra vonatkozó 8. pontjával. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételével, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
(81)
Azok a támogatások, amelyeket az ELGA a mezőgazdasági termelőknek 7 338 119,74 EUR összegben, az állatállományban keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda, a görög hatóságok megítélése szerint - miként az a (43) preambulumbekezdésben szerepel - nem minősülnek állami támogatásnak, mivel külön kötelező biztosítási különrendszer keretében folyósították őket. Noha a görög hatóságok valamennyi, az ELGA által 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatást illetően ezt a következtetést vonták le, csak a szóban forgó támogatások esetében nem nyújtottak be olyan kiegészítő információkat, amelyek alapján a támogatásokat az iránymutatásokkal összhangban lévőknek lehetne minősíteni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
A Bizottság mindenesetre hangsúlyozni kívánja, hogy az érintett tagállamnak a feladata, hogy a Bizottsággal szembeni együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében minden olyan tájékoztatást megadjon, amely az említett intézménynek lehetővé teszi a kért mentesítés feltételeinek teljesüléséről való meggyőződést (31). Jelen esetben a görög hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak az iránymutatások alkalmazására, és nem adtak át olyan dokumentumot sem, amelynek alapján a Bizottság az adatokat az iránymutatásokra való figyelemmel megvizsgálhatná, az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat (21) bekezdésében foglalt útbaigazítás ellenére.
(82)
A növényi termelésben a medve által okozott, 114 374,86 EUR összegű kárra nem terjed ki az iránymutatásoknak a kockázat- és válságkezelésre vonatkozó V. pontjában foglalt rendelkezések hatálya. Az iránymutatások (23) bekezdésével összhangban a Bizottság az olyan támogatási intézkedéseket, amelyek nem tartoznak az iránymutatások hatálya alá, eseti alapon értékeli, és csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a versenytorzulások kockázatával szemben.
Az iránymutatások (113) bekezdése értelmében a kockázatkezelésre irányuló állami támogatások engedélyezésekor - a versenytorzulás kockázatának mérséklése és a kockázat minimálisra csökkentésére való ösztönzés érdekében - elő kell írni, hogy a termelőknek egy minimális részt fedezniük kell a veszteségekből. Jelen esetben azonban az odaítélt támogatások intenzitása 100 % volt, és a Bizottság álláspontja szerint versenytorzulás kockázatát rejti magában az a tény, hogy a termelők egyáltalán nem vállaltak részt a veszteségek fedezéséből. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a termelőktől 20 % körüli minimális hozzájárulást kellett volna megkövetelni. Ezek a támogatások tehát 80 %-os intenzitás, vagyis 91 500 EUR összeg erejéig egyeztethetők össze a belső piaccal. Maradék összegük azonban, amely intenzitásuk 20 %-ának felel meg, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.
(83)
A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült adminisztrációs hibák miatti korrekciós intézkedések céljára folyósított támogatásokat illetően Görögország csak annyit közölt, hogy a támogatások teljes összege 3 803 901,72 EUR. A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károk, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk után nyújtott támogatásokkal kapcsolatos korrekciós intézkedésekre vonatkozó összegek (lásd a (41), (42) és (43) preambulumbekezdést) azonban nem szerepeltek a görög hatóságok által a Bizottságnak megküldött kiegészítő információk között. Mivel a korrekciós intézkedések olyan adminisztrációs hibákra vonatkoztak, amelyek az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a szóban forgó támogatások kedvezményezettjei javára, a Bizottság arra következtet, hogy e korrekciós támogatások az érintett kártalanítási támogatások részét képezhetik. Ám mivel a Bizottság egyedül a növényi termelésben keletkezett kár után nyújtott, 349 666 252,49 EUR összegű kártalanítási támogatást (lásd a (75) preambulumbekezdést) minősítette összeegyeztethetőnek, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy csak az ez utóbbi támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések minősülhetnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek megfelelő, és ily módon az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá vonható támogatásnak.
(84)
Az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek 2009-ben folyósított, 415 019 452 EUR összegű kártalanítási támogatásokon belül 27 614 905 EUR összegű támogatás felel meg az iránymutatásokban és a mentességi rendeletben foglalt, a (73) preambulumbekezdésben részletezett rendelkezéseknek.
(85)
Azon részletes adatok alapján, amelyeket a görög hatóságok szolgáltattak az ELGA által 2009-ben folyósított támogatások mindegyike vonatkozásában (lásd a (37) preambulumbekezdést), a Bizottság megállapította, hogy a kártalanítási támogatások 27 614 905 EUR összeg erejéig tesznek eleget a (73) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltételnek, nevezetesen annak, hogy a kárnak el kell érnie a szokásos termelés 30 %-át.
(86)
A (76)-(79) preambulumbekezdésnek az ELGA 2008. évi támogatásaira vonatkozó okfejtése alapján ugyanazok a következtetések a 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű támogatásokra nézve is levonhatók, nevezetesen az, hogy ez utóbbiak is megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseiben foglalt feltételeknek.
(87)
Így az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelel különösen a szóban forgó támogatások intenzitása, a kiszámításra alkalmazott módszer, a 2008-2009-es gazdasági évben bekövetkezett eseményekhez kapcsolódó meteorológiai adatok (lásd a (44) preambulumbekezdés táblázatát), az elszenvedett kár túlkompenzálásának kizárása, valamint a támogatások kifizetésének a kár keletkezésétől számított határideje.
(88)
Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek a 2009. évben folyósított, 27 614 905 EUR összegű támogatások az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összeegyeztethetőnek tekinthetők. E támogatásokra tehát alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
(89)
A támogatások fennmaradó, 387 404 547 EUR összegű részét illetően a Bizottság - a görög hatóságok álláspontjával ellentétesen (lásd a (46) preambulumbekezdést) - megállapítja, hogy az nem tekinthető a mentességi rendelet 11. cikkében foglalt feltételekkel összeegyeztethetőnek.
(90)
A 2009-ben odaítélt támogatások mindegyike vonatkozásában Görögország által benyújtott részletes adatokból az következik, hogy a szóban forgó kedvezőtlen időjárási jelenségek nem felelnek meg a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek meghatározásának, ahogy az a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontjában szerepel, mivel a szóban forgó kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Ezenkívül a szokásos termelést ebben az esetben nem a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontja szerint határozták meg (32), következésképpen a szóban forgó támogatások intenzitását sem a mentességi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti számításnak megfelelően rögzítették.
(91)
A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a szóban forgó támogatások minden feltételnek megfelelnek ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleménnyel összhangban lévőnek minősüljenek.
(92)
A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó, be nem jelentett támogatásokra, amelyek mindegyikét 2009-ben ítélték oda, nem alkalmazható közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja, mivel a Bizottság ezen rendelkezés alapján fogadta el az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2008. december 17-től hatályos közleményt. A közlemény 4.2.2. h) pontja kifejezetten kizárja a közlemény hatályából az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó vállalkozásokat. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állami támogatások különös területén a Bizottságot kötik az általa elfogadott keretszabályok és közlemények, amennyiben azok nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől (33). Márpedig amikor a Bizottság - az ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. h) pontjában - úgy rendelkezett, hogy a támogatási rendszer (amelynek, mint ismeretes, az volt a célja, hogy a gazdasági és pénzügyi válsággal összefüggésben megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást) nem alkalmazandó az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozásokra, ezt abból a megfontolásból tette, hogy az ebben az ágazatban vélhetően előforduló jelentős versenytorzulásra való tekintettel e támogatások nem szükségesek vagy arányosak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szempontjából, amíg nem lépnek hatályba külön erre az ágazatra vonatkozó szabályok és küszöbértékek (34). A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. december 17-től2009. október 27-ig tartó időszakban odaítélt támogatásokra a közlemény az akkor hatályos változatában alkalmazandó.
A szóban forgó támogatások odaítélésekor alkalmazandó iránymutatások az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007-2013-as közösségi iránymutatások. Márpedig, ahogy az a (90) preambulumbekezdésből kitűnik, ebben az esetben a kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Következésképpen nem tekinthető úgy, hogy a szóban forgó kártalanítási támogatások eleget tesznek az iránymutatások vonatkozó rendelkezéseinek.
(93)
A (48) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a görög hatóságok úgy vélik, hogy a közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.
Márpedig a Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazatnak nyújtott támogatások közül csak azok tekinthetők az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amelyeket 2009. október 28. után ítéltek oda, vagyis azután, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleményt olyan értelemben módosították, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozások esetében korlátozott összegű támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.
(94)
A szóban forgó esetben, figyelemmel az ELGA által a 2009. év folyamán odaítélt támogatások mindegyikéről a görög hatóságok által szolgáltatott részletes adatokra, a támogatásoknak szinte egészét a fent említett 2009. október 28-i időpont előtt ítélték oda a mezőgazdasági termelőknek. A támogatások nagy részét ugyanis 2009. március és 2009. július között, egyes támogatásokat pedig 2009 szeptemberében ítélték oda.
(95)
A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó támogatások nem felelnek meg a közleményben foglaltaknak, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés.
(96)
A Bizottság azonban elismeri, hogy a közleménynek a mezőgazdasági ágazatot érintő módosításai alkalmazhatók azokra a támogatásokra, amelyeket az ELGA a fent említett 2009. október 28-i időpontnál később ítélt oda mezőgazdasági termelőknek (a támogatásoknak igen kis részét 2009. december és 2010. november között ítélték oda).
(97)
A szóban forgó támogatások megfelelnek az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában rögzített feltételeknek. Mindazonáltal az említett közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételnek nem felelnek meg, mivel az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. A Bizottság azonban elfogadhatónak találja a görög hatóságok azon érvét, mely szerint jelen esetben ez a követelmény pusztán alaki kérdést vet fel, mivel Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban mezőgazdasági vállalkozásoknak nem ítélt oda de minimis támogatást vagy az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatást. A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy azok a támogatások, amelyekre a közlemény alkalmazandó, megfelelnek a szóban forgó közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételeknek, így azokra alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés.
(98)
A Bizottság másfelől nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az említett 75 382 500 összegű támogatások az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleljenek (lásd az (51) és az (52) preambulumbekezdést).
VII. KÖVETKEZTETÉSEK
(99)
Azokat a kártérítéseket, amelyeket az ELGA 2008-ban folyósított a termelőknek 386 986 648 EUR összegben, csak részben finanszírozták a mezőgazdasági termelők által fizetett kötelező különjárulékból, mivel annak összege 2008-ban mindössze 88 353 000 EUR volt. A 2009-ben, 415 019 452 EUR összegben folyósított kártérítéseket pedig nem a kötelező különjárulékból finanszírozták.
(100)
Azon két kölcsön kapcsán, amelyet az ELGA az említett kártérítéseknek a termelők részére történő kifizetése érdekében volt kénytelen felvenni, azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából az éves kamat- és tőketörlesztéseket tíz éven át teljesíteni - ez ugyanis a kölcsönök futamideje -, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni.
(101)
Mindezekből az következik, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén a 2008. és a 2009. évben folyósított kártérítések nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag a termelők által biztosítási különjárulék formájában befizetett hozzájárulásokból finanszírozták. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.
(102)
A Bizottság megállapítja, hogy a Görög Köztársaság a szóban forgó támogatások végrehajtásával megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését.
(103)
A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:
a)
azt a következtetést vonja le, hogy a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA 349 493 652,03 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére - ebből 2 300 185,51 EUR összeget egyazon növényi termelés többszöri károsodása kapcsán - ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal;
b)
úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 33 402 118,93 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett egyes károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások nem feleltek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal;
c)
úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 114 374,86 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások versenytorzulás kockázatát rejtik magukban, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal;
d)
úgy véli, hogy az értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára odaítélt 3 803 901,72 EUR összegű állami támogatásokon belül kizárólag a növényi termelésben keletkezett károk ellentételezésére szolgáló, 349 493 652,03 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló, 91 500 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt támogatások felelnek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és eshetnek következésképpen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá. A korrekciós intézkedések céljára odaítélt egyéb állami támogatások azonban nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva rájuk nem alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
(104)
A minisztériumközi határozat alapján 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:
a)
azt a következtetést vonja le, hogy 27 614 905 EUR erejéig a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal;
b)
azt a következtetést vonja le, hogy azon állami támogatásokon belül, amelyeket az ELGA 387 404 547 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek:
-
a 2009. október 28. (35), vagyis a közlemény hatályát a mezőgazdasági vállalkozásokra kiterjesztő módosítás hatálybalépése előtt odaítélt támogatások nem feleltek meg a közlemény, az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjukban megfeleltek az akkor hatályos de minimis rendeletben előírt valamennyi feltételnek,
-
a 2009. október 28. után odaítélt támogatások a Bizottság következtetése szerint megfelelnek a közleményben előírt valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) által a 2008. és a 2009. évben a mezőgazdasági termelők részére folyósított kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnek.
(2) A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások azon támogatások tekintetében összeegyeztethetők a belső piaccal, amelyeket az ELGA a termelőknek 349 493 652,03 EUR összegben, a növényi termelésükben keletkezett károk ellentételezésére ítélt oda, amelyek 91 500 EUR összegben a növényi termelésben a medve által okozott kár ellentételezésére szolgáltak, továbbá amelyek az említett támogatások keretében hozott korrekciós intézkedésekhez kapcsolódtak. A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban, ezen összegeken túlmenően folyósított kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze a belső piaccal.
(3) A gazdasági és a vidékfejlesztési miniszter 2009. január 30-i 262037. sz. minisztériumközi határozata alapján 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű kártalanítási támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.
A termelőknek 2009. október 28. előtt 387 404 547 EUR összegben odaítélt kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjában megfeleltek az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek.
2. cikk
(1) Görögország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett, már jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatásokat visszafizettesse a kedvezményezetteikkel.
(2) A támogatások visszafizettetendő összege magában foglalja a támogatásoknak a kedvezményezettek részére történt rendelkezésre bocsátásától a visszafizettetésükig tartó időszakra számított kamatot.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (36) V. fejezetében előírt rendelkezésekkel összhangban, kamatoskamat-számítással kell kiszámítani.
(4) A visszafizettetést késedelem nélkül, a nemzeti jog eljárásainak megfelelően kell végrehajtani, amennyiben azok lehetővé teszik e határozat azonnali és tényleges végrehajtását.
3. cikk
Az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges. Görögország gondoskodik arról, hogy ez a határozat a róla szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtásra kerüljön.
4. cikk
(1) Görögország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja a Bizottsághoz a következő információkat:
a)
a kedvezményezettekkel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamat);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott vagy tervezett intézkedések részletes leírása;
c)
az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések eredményeiről, mindaddig, amíg az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött.
(3) Az (1) bekezdésben előírt két hónapos időszak leteltével Görögország a Bizottság egyszerű kérésére jelentést nyújt be az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedésekről. A szóban forgó jelentés emellett részletes információkat közöl a kedvezményezettekkel már visszafizettetett támogatási összegekről és visszafizettetési kamatokról is.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 7-én.