RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 723/2011
af 18. juli 2011
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved Rådets forordning (EF) nr. 91/2009 på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 91/2009 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 85 % på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag 1 hertil. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
1.2. Indledning på eget initiativ
(2)
Efter den oprindelige undersøgelse fremgik det af de beviser, som Kommissionen rådede over, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«) omgås ved omladning via Malaysia.
(3)
Det fremgik at de umiddelbare beviser, som Kommissionen rådede over, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret for så vidt angår eksport fra Kina og Malaysia til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger.
(4)
Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(5)
Endelig var der bevis for, at priserne på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, afsendt fra Malaysia, var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
(6)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse på eget initiativ i henhold til grundforordningens artikel 13, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved forordning (EU) nr. 966/2010 (3) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål afsendt fra Malaysia.
1.3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina og Malaysia, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina og Malaysia, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 19 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes udsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen.
(8)
19 eksporterende producenter i Malaysia, tre grupper af eksporterende producenter i Kina og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen gav sig til kende. En række andre virksomheder kontaktede Kommissionen, men hævdede, at de ikke var involveret i fremstilling eller eksport af den undersøgte vare.
(9)
Følgende virksomheder besvarede spørgeskemaet, og der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos dem, med undtagelse af Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, TR Formac Sdn. Bhd. og Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd:
Eksporterende producenter i Malaysia:
-
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd, Penang
-
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd, Ipoh
-
MCP Precision Sdn. Bhd, Penang
-
HBS Fasteners Sdn. Bhd, Klang
-
TZ Fasteners (M) Sdn. Bhd, Klang
-
Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, Penang
-
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd, Penang
-
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd, Penang
-
Grand Fasteners Sdn. Bhd, Klang
-
Jinfast Industries Sdn. Bhd, Penang,
-
Andfast Malaysia Sdn. Bhd, Ipoh,
-
ATC Metal Industrial Sdn. Bhd, Klang
-
Pertama Metal Industries Sdn. Bhd, Shah Alam
-
Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd, Ipoh
-
TI Metal Forgings Sdn. Bhd, Ipoh
-
TR Formac (Malaysia) Sdn. Bhd, Klang
-
United Bolt and Nut Sdn. Bhd, Seremban
-
Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd, Klang
-
KKC Fastener Industry Sdn. Bhd, Melaka.
1.4. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsesperioden dækkede perioden fra 1. januar 2008 til 30. september 2010 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For perioden 1. oktober 2009 til 30. september 2010 blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.
2. RESULTATER AF UNDERSØGELSEN
2.1. Generelle betragtninger
(11)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem tredjelande og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
2.2. Den pågældende vare og samme vare
(12)
Den pågældende vare, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, er: visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset fra rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 og ex 7318 22 00.
(13)
Den af undersøgelsen omfattede vare er den samme som den, der er beskrevet i betragtning 12, men afsendt fra Malaysia, uanset om den har oprindelse i Malaysia eller ej.
(14)
Det fremgik af undersøgelsen, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, der blev afsendt fra Malaysia til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Samarbejdsvilje og handelsmængde
(15)
Som nævnt i betragtning 9 var der 19 eksporterende producenter i Malaysia og tre eksporterende producenter i Kina, som samarbejdede ved at indsende spørgeskemabesvarelser.
(16)
En malaysisk virksomhed underrettede efter at have indsendt sin spørgeskemabesvarelse Kommissionen om, at den havde bragt sine aktiviteter til ophør og derfor trak sig ud af samarbejdet.
(17)
I forbindelse med flere andre malaysiske virksomheder fandtes anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, at være berettiget af de i betragtning 32-60 anførte grunde.
(18)
De samarbejdsvillige malaysiske eksporterende producenter dækkede 55 % af den samlede malaysiske eksport af den pågældende vare til Unionen i UP, jf. Comext. De samlede eksportmængder blev baseret på Comext.
(19)
Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lille, og der var kun tre eksportører/producenter, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Endvidere var der ingen af disse virksomheder, som eksporterede den pågældende vare til Unionen eller til Malaysia. Der kunne derfor ikke på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter fremkom med, foretages nogen rimelig vurdering af størrelsen af eksporten af den pågældende vare fra Kina.
(20)
I betragtning af ovenstående måtte konklusionerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål til Unionen og eksporten af den pågældende vare fra Kina til Malaysia delvist baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Der blev benyttet Comext-data til at fastslå den samlede importmængde fra Kina til Unionen. Der blev benyttet kinesiske og malaysiske nationale statistikker til at fastslå den samlede import til Malaysia fra Kina. Dataene blev også krydstjekket med detaljerede import- og eksportdata fra toldmyndighederne i Malaysia.
(21)
Den importmængde, der er registreret i malaysiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare. Ud fra Comext-data og efterprøvede data vedrørende kinesiske og malaysiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare. Disse data kunne således anvendes til at fastslå, om der var sket en ændring i mønstret for handelen, og kunne krydstjekkes med andre data som f.eks. dataene fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og importører.
2.4. Ændring i handelsmønstret
(22)
Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i januar 2009.
(23)
Til gengæld steg den samlede import af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen betydeligt i 2009 og 2010. Både Comext-data og eksportdataene fra de samarbejdsvillige virksomheder viser, at eksporten fra Malaysia til Unionen steg i disse år, mens den var stabil i de foregående år.
(24)
Tabel 1 viser importmængderne af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål fra Kina og Malaysia til Unionen siden indførelsen af foranstaltningerne i 2009:
Tabel 1
Udviklingen i importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål til Unionen siden indførelsen af foranstaltningerne
Importmængde i tons
2008
2009
1.10.2009-30.09.2010
Kina
432 049
64 609
27 000
Andel af samlet import
82,2 %
38,0 %
15,4 %
Malaysia
8 791
31 050
89 000
Andel af samlet import
1,7 %
18,3 %
50,9 %
Kilde: Comext, malaysiske og kinesiske statistikker.
(25)
Ovennævnte data viser tydeligt, at malaysiske eksportører siden 2009 har ligget betydeligt over og i et vist omfang har erstattet de kinesiske eksportører på EU-markedet mængdemæssigt. Siden indførelsen af foranstaltningerne er importen af kinesiske varer til Unionen faldet betydeligt (94 %).
(26)
Der kan også iagttages en markant stigning i eksporten af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer fra Kina til Malaysia i samme periode. Fra en relativt lille mængde i 2008 (8 829 tons) voksede den til 89 471 tons i UP.
Tabel 2
Import af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer fra Kina til Malaysia fra 2008
2008
2009
1.10.2009-30.09.2010
Import (MT)
8 829
61 973
89 471
Ændring fra foregående år (%)
600 %
45 %
Indeks (2008 = 100)
100
700
1 013
Kilde: Malaysiske toldstatistikker.
(27)
For at fastslå tendensen i handelsstrømmen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål fra Kina til Malaysia blev både statistikker fra Malaysia og Kina inddraget. Disse data er i begge tilfælde kun tilgængelige på niveauet for en højere varegruppe end den pågældende vare. Ud fra Comext-data og efterprøvede data vedrørende kinesiske og malaysiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del dækkede den pågældende vare, så disse data kunne tages i betragtning.
(28)
Udviklingen i Malaysias samarbejdsvillige producenters samlede produktionsmængde havde været relativt stabil inden indførelsen af foranstaltninger i 2009. Malaysiske producenter har imidlertid øget deres produktionsmængde betydeligt siden da.
Tabel 3
Produktion af den pågældende vare hos samarbejdsvillige virksomheder i Malaysia
2008
2009
1.10.2009-30.09.2010
Produktionsmængde (MT)
38 763
33 758
61 262
Kilde: Oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter.
2.5. Konklusion om ændringen i handelsmønstret
(29)
Det samlede fald i den kinesiske eksport til Unionen fra 2009 og den sideløbende stigning i eksporten fra Malaysia og i eksporten fra Kina til Malaysia efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger udgjorde en ændring i handelsmønstret mellem ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side.
2.6. Omgåelsens art
(30)
Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i mønstret for handelen skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande og samling af dele gennem en samleproces i Unionen eller et tredjeland. I denne forbindelse afgøres det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2, om der forekommer samleprocesser.
(31)
Undersøgelsen afslørede, at visse importører i Unionen havde modtaget skruer, bolte, møtrikker og lignende varer med oprindelse i Kina fra malaysiske eksportører, der ikke havde samarbejdet i forbindelse med denne undersøgelse. Disse oplysninger blev krydstjekket med malaysiske handelsdatabaser, som viste, at i det mindste en del af de skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, som blev eksporteret af disse ikke-samarbejdsvillige virksomheder, faktisk var produceret i Kina.
(32)
Som det fremgår af betragtning 52-58, kunne det desuden konstateres, at en række af de samarbejdsvillige malaysiske producenter gav vildledende oplysninger, navnlig når det gælder forholdet til kinesiske fabrikanter, importen af færdige produkter fra Kina og oprindelsen af eksporten af den pågældende vare til Unionen. Nogle af dem eksporterede skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål fra Kina til Unionen. Dette bekræftes også af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret, jf. betragtning 29.
(33)
I 2009 indledte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) en undersøgelse af den påståede omladning af samme vare via Malaysia. Derudover viste undersøgelsen, at de malaysiske myndigheder har gennemført undersøgelser af påstået omgåelse på samme tidspunkt, og de konkluderede, at flere virksomheder, især forhandlere, begik svig ved at forfalske oprindelseslandet for visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål, der blev importeret fra Kina til Malaysia, ved reeksport af varen.
(34)
Derfor blev det bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Malaysia.
(35)
En af de kontrollerede virksomheder fremstillede ikke skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af råmateriale (dvs. valsetråd), men færdiggjorde derimod skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af råemner i halvforarbejdet form (dvs. valsetråd, der var tilskåret og påsat hovedstykke, men som endnu ikke var forsynet med gevind og ikke var blevet varmebehandlet eller galvaniseret). Denne virksomhed eksporterede imidlertid ikke i løbet af UP. En anden virksomhed fremstillede primært skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af valsetråd, men også på basis af råemner i halvforarbejdet form. På baggrund af bestemmelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, blev det med hensyn til denne virksomhed konstateret, at der ikke fandt omgåelse sted, som nærmere anført i betragtning 62 og 63.
2.7. Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden
(36)
Undersøgelsen bragte ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Kina. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for omladningsomkostningerne, navnlig vedrørende transport og lastning af den pågældende vare fra Kina via Malaysia.
2.8. Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger
(37)
For at vurdere, hvorvidt de importerede varer, for så vidt angår mængder og priser, havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål med oprindelse i Kina, blev der anvendt kontrollerede data fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og Comext-data som de bedste tilgængelige data vedrørende ikke-samarbejdsvillige virksomheders eksportmængder og -priser. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 226 i den oprindelige forordning.
(38)
Stigningen i importen fra Malaysia blev mængdemæssigt betragtet som betydelig. Det anslåede EU-forbrug i UP giver en lignende indikation af denne imports omfang. Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris viste betydeligt underbud. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.
2.9. Bevis for dumping
(39)
Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den tidligere fastslåede normale værdi for samme varer.
(40)
I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Indien, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. Det blev anset for hensigtsmæssigt at anvende den tidligere fastslåede normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(41)
En væsentlig del af den malaysiske eksport blev dækket af ikke-samarbejdsvillige eksportører eller samarbejdsvillige eksportører, som havde fremlagt vildledende oplysninger. For at fastsætte eksportpriserne fra Malaysia blev det således besluttet at basere dem på foreliggende faktiske oplysninger, dvs. på den gennemsnitlige eksportpris på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål i UP, jf. Comext.
(42)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der foretaget justeringer for forskelle i indirekte afgifter, transport- og forsikringsomkostninger ud fra de gennemsnitlige omkostninger for de samarbejdsvillige malaysiske producenter/eksportører i UP.
(43)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses UP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(44)
Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.
3. FORANSTALTNINGER
(45)
I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Malaysia, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.
(47)
Navnlig på grundlag af den begrænsede samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side bør den foranstaltning, der skal udvides, være den, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 91/2009 for »alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 85 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
Der bør opkræves told på den registrerede import af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål afsendt fra Malaysia i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.
4. ANMODNINGER OM FRITAGELSE
(49)
De 19 virksomheder i Malaysia, som indsendte en spørgeskemabesvarelse, anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.
(50)
Som nævnt i betragtning 16 ophørte en af disse virksomheder efterfølgende med at samarbejde og trak sin anmodning om fritagelse tilbage.
(51)
Om to virksomheder blev det konstateret, at de ikke havde eksporteret varen i UP, og der kunne ikke drages nogen konklusioner om arten af deres aktiviteter. Disse virksomheder kan derfor ikke indrømmes en fritagelse på nuværende tidspunkt. Hvis det efter udvidelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger skulle vise sig, at betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, er opfyldt, kan begge virksomheder dog anmode om at få taget deres situation op til fornyet overvejelse.
(52)
Eftersom EU-erhvervsgrenen ikke havde anmodet om registrering, satte en af disse virksomheder spørgsmålstegn ved, om artikel 14, stk. 5, andet punktum, i grundforordningen var blevet overholdt, eftersom registrering af importen blev pålagt i indledningsforordningen. Dette var dog en antiomgåelsesundersøgelse, som Kommissionen havde indledt på eget initiativ på grundlag af artikel 13, stk. 3, sammenholdt med artikel 14, stk. 5, første punktum, i grundforordningen. Artikel 14, stk. 5, andet punktum, i grundforordningen er derfor ikke relevant i dette tilfælde. Enhver anden fortolkning ville fjerne den effektive virkning af, at Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, på eget initiativ kan undersøge den påståede omgåelse.
(53)
Samme virksomhed påstod ligeledes, at høring af det rådgivende udvalg, jf. artikel 14, stk. 5, første punktum, i grundforordningen, ikke havde fundet sted. Imidlertid blev undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, indledt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, selv om dette ikke var udtrykkeligt nævnt i indledningsforordningen.
(54)
Det konstateredes, at syv virksomheder havde indsendt urigtige eller vildledende oplysninger. Disse virksomheder blev underrettet om, at Kommissionen agtede at se bort fra de oplysninger, de havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremkomme med yderligere forklaringer, jf. artikel 18, stk. 4, i grundforordningen.
(55)
Virksomhedernes yderligere forklaringer berettigede ikke til ændringer i konklusionen om, at disse virksomheder har vildledt Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen. Derfor blev konklusionerne for disse virksomheder baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(56)
Det konstateredes, at to af disse syv virksomheder har skjult importen af færdige produkter fra Kina. En af disse virksomheder havde ligeledes forelagt forfalskede fakturaer. En anden virksomhed i Malaysia, der fremstiller og eksporterer skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, og som anmodede om fritagelse, var tilsyneladende forretningsmæssigt forbundet med denne virksomhed.
(57)
Det fremgik, at to andre virksomheder havde skjult deres forhold til en kinesisk fabrikant af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål.
(58)
Endelig konstateredes det, at to andre virksomheder havde skjult deres indbyrdes relation og ikke havde produktionskapacitet til at fremstille de varer, de eksporterer, og lagde hindringer i vejen for undersøgelsen ved at undlade at tilvejebringe de nødvendige oplysninger.
(59)
På baggrund af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret og omladningsprocedurer, jf. betragtning 22-34, og under hensyntagen til de vildledende oplysningers art, jf. betragtning 56-58, kunne disse syv virksomheder, i henhold til artikel 13, stk. 4, i grundforordningen, ikke indrømmes de fritagelser, de havde anmodet om.
(60)
En virksomhed kunne ikke fremvise anlæg til skrueproduktion og nægtede at give adgang til regnskaberne. Desuden blev der fundet beviser for omladning i løbet af UP. Derfor kunne der ikke indrømmes fritagelse i henhold til artikel 13, stk. 4, i grundforordningen.
(61)
Det konstateredes, at de resterende otte malaysiske eksporterende producenter ikke var involveret i omgåelse, hvorfor der kan indrømmes fritagelser til disse virksomheder.
(62)
En af disse otte virksomheder blev oprettet efter indførelsen af de gældende foranstaltninger af den kinesiske modervirksomhed, som er omfattet af nævnte foranstaltninger. Den kinesiske modervirksomhed har gradvist flyttet en del sine maskiner til Malaysia med henblik på at betjene EU-markedet via Malaysia. I opstartsfasen fremstillede virksomheden en række skruer, bolte, møtrikker og lignende varer på basis af halvfabrikata, som blev afsendt fra den kinesiske modervirksomhed med henblik på færdiggørelse. På et senere tidspunkt, men stadig i løbet af UP, da der var blevet overflyttet flere maskiner, blev disse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer hovedsagelig fremstillet på basis af råmaterialet valsetråd af stål, ligeledes afsendt fra den kinesiske modervirksomhed.
(63)
Kommissionen fandt oprindeligt, at denne virksomhed ikke burde indrømmes fritagelse. Men på baggrund af de bemærkninger, der indkom efter fremlæggelsen af oplysninger, blandt andet med hensyn til den værditilvækst, der tilføres varen i Malaysia, blev det konkluderet, at virksomheden ikke var involveret i omgåelsespraksis. Der kan derfor indrømmes fritagelse for denne virksomhed.
(64)
En anden af disse otte virksomheder er ligeledes forretningsmæssigt forbundet med en virksomhed i Kina, som er omfattet af de oprindelige foranstaltninger. Denne malaysiske virksomhed blev imidlertid etableret i 1998 af ejerne i Taiwan, som først senere, men dog inden foranstaltningerne rettet mod Kina trådte i kraft, oprettede datterselskabet i Kina. Der er ikke noget bevis for, at dette forhold blev etableret eller brugt til at omgå de gældende foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.
(65)
Kommissionen er af den opfattelse, at der er behov for særlige foranstaltninger i dette tilfælde for at sikre hensigtsmæssig anvendelse af sådanne fritagelser. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den udvidede antidumpingtold.
(66)
Andre producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med denne procedure og ikke eksporterede den undersøgte vare i UP, og som påtænker at indgive en anmodning om fritagelse fra den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, vil skulle udfylde et spørgeskema, så Kommissionen kan vurdere en sådan anmodning. Kommissionen vil normalt også aflægge kontrolbesøg på stedet. Når betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, er opfyldt, kan der indrømmes en fritagelse.
(67)
Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre forordningen i overensstemmelse hermed. Til opfølgning heraf vil Kommissionen overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(68)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Med undtagelse af de bemærkninger, der er modtaget fra en af virksomhederne, som nærmere omhandlet i betragtning 62 og 63, gav ingen af de fremsatte påstande anledning til at ændre de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, som blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 91/2009 på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset fra rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides hermed til også at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset fra rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 og ex 7318 22 00 (Taric-kode 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 og 7318220095), med undtagelse af varer, der er fremstillet af nedennævnte virksomheder:
Virksomhed
Taric-tillægskode
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
2. Anvendelsen af fritagelser, som er blevet indrømmet de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne artikels stk.1, eller som Kommissionen har givet tilladelse til, jf. artikel 2, stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den ved stk. 1 i samme artikel indførte antidumpingtold anvendelse.
3. Den i medfør af stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves på import afsendt fra Malaysia, uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EU) nr. 966/2010 samt artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009, med undtagelse af varer, som er fremstillet af de i stk. 1 opførte virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat H
Kontor: N-105 04/92
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32 2) 295 65 05.
2. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EF) nr. 91/2009 indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den ved artikel 1 udvidede told.
Artikel 3
Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 966/2010.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.
A TANÁCS 723/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. július 18.)
a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A 91/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 85 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
1.2. A vizsgálat hivatalból történő megindítása
(2)
Az eredeti vizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatták, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket Malajziában történő átrakodás útján kijátsszák.
(3)
A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyíték azt mutatta, hogy a hatályban lévő intézkedések elrendelését követően a Kínai Népköztársaságból és a Malajziából származó, az Unióba irányuló kivitel következményeként a kereskedelem szerkezete jelentős mértékben megváltozott, ami valószínűleg a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható. Egy ilyen jellegű változásnak semmilyen más megfelelő magyarázata és indoka nem volt, mint a hatályban lévő intézkedések elrendelése.
(4)
A bizonyíték rámutatott továbbá arra a tényre, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(5)
Végül bizonyíték volt arra, hogy a Malajziából származó egyes vas vagy acél kötőelemek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest.
(6)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 966/2010/EU rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) hivatalból vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalait.
1.3. Vizsgálat
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és malajziai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet (19) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(8)
Malajziából 19 exportáló gyártó, Kínából három exportáló gyártói csoport, az Unióból pedig három független importőr jelentkezett. Több más vállalat is felvette a kapcsolatot a Bizottsággal, de ezek azt állították, hogy nem vettek részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, illetve kivitelében.
(9)
A Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd., a TR Formac Sdn. Bhd. és az Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd. kivételével a következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket, majd ezt követően ellenőrző látogatásokra került sor telephelyeiken:
Malajziai exportáló gyártók:
-
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,
-
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd, Ipoh,
-
MCP Precision Sdn. Bhd, Penang,
-
HBS Fasteners Sdn. Bhd, Klang,
-
TZ Fasteners (M) Sdn. Bhd, Klang,
-
Menara Kerjaya Fasteners Sdn. Bhd, Penang,
-
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd, Penang,
-
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd, Penang,
-
Grand Fasteners Sdn. Bhd, Klang,
-
Jinfast Industries Sdn. Bhd, Penang,
-
Andfast Malaysia Sdn. Bhd, Ipoh,
-
ATC Metal Industrial Sdn. Bhd, Klang,
-
Pertama Metal Industries Sdn. Bhd, Shah Alam,
-
Excel Fastener Manufacturing Sdn. Bhd, Ipoh,
-
TI Metal Forgings Sdn. Bhd, Ipoh,
-
TR Formac (Malaysia) Sdn. Bhd, Klang,
-
United Bolt and Nut Sdn. Bhd, Seremban,
-
Power Steel and Electro Plating Sdn. Bhd, Klang,
-
KKC Fastener Industry Sdn. Bhd, Melaka.
1.4. Vizsgálati időszak
(10)
A vizsgálati időszak a 2008. január 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Ami a 2009. október 1-jétől2010. szeptember 30-ig tartó időszakot illeti, részletesebb adatokat gyűjtöttek annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános szempontok
(11)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták azt, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a hasonló termék
(12)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.
(13)
A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a (12) preambulumbekezdésben említettel, azonban - tekintet nélkül arra, hogy Malajziából származóként jelentették-e be - Malajziában adták fel.
(14)
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Unióba Malajziából feladott vas vagy acél kötőelemek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell őket tekinteni.
2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása
(15)
A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint Malajziából 19 exportáló gyártó, Kínából pedig három exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket.
(16)
A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy malajziai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy megszüntette tevékenységét és ezért visszavonta együttműködését.
(17)
Számos más malajziai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (32)-(60) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.
(18)
Az együttműködő malajziai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló összes malajziai exportjának 55 %-át képviselték a COMEXT szerint. A teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.
(19)
Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről, közülük csupán három küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba vagy Malajziába. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó érintett termékek exportvolumenét.
(20)
A fentiek figyelembevételével, az egyes vas vagy acél kötőelemek Unióba történő behozatalára, illetve az érintett termék Kínából Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT adatait használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából Malajziába történő összkivitel mennyiségének meghatározásához. Az adatokat a malajziai vámhatóságok által szolgáltatott részletes import- és exportadatokkal is összevetették.
(21)
A malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. A kínai és malajziai kötőelemgyártókra vonatkozó COMEXT-adatokra és ellenőrzött adatokra való tekintettel azonban megállapítható, hogy az importvolumen jelentős részét az érintett termék tette ki. Ennek megfelelően ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához és össze lehetett vetni más adatokkal, például azokkal, melyeket az együttműködő exportáló gyártók és importőrök szolgáltattak.
2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(22)
Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek az eredeti intézkedések 2009. januári bevezetését követően.
(23)
Másrészt azonban a vizsgálat tárgyát képező terméknek a Malajziából az Unióba történő teljes behozatala 2009-ben és 2010-ben jelentősen megnövekedett. Mind a COMEXT-adatok, mind pedig az együttműködő vállalatok által szolgáltatott exportadatok azt jelzik, hogy a Malajziából az Unióba irányuló export ezekben az években megnövekedett, míg az ezt megelőző években stabil volt.
(24)
Az 1. táblázat tartalmazza az egyes vas vagy acél kötőelemeknek a Kínából és Malajziából az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 2009-es elrendelésétől kezdődően.
1. táblázat
Az egyes vas vagy acél kötőelemek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése óta
Behozatal volumene (tonna)
2008
2009
2009.10.1.-2010.9.30.
Kínai Népköztársaság
432 049
64 609
27 000
Az összbehozatal megoszlása
82,2 %
38,0 %
15,4 %
Malajzia
8 791
31 050
89 000
Az összbehozatal megoszlása
1,7 %
18,3 %
50,9 %
Forrás: COMEXT, malajziai és kínai statisztikák.
(25)
A fenti adatok világosan jelzik, hogy 2009 óta a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán. Az intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatalok csökkenése jelentős (94 %).
(26)
A kötőelemek kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Malajziába irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: a 2008. évi viszonylag kis mennyiség (8 829 tonna) 89 471 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban.
2. táblázat
Kötőelemek Kínából Malajziába történő behozatala 2008-tól
2008
2009
2009.10.1.-2010.9.30.
Behozatal (MT)
8 829
61 973
89 471
Éves változás (%)
600 %
45 %
Index (2008 = 100)
100
700
1 013
Forrás: malajziai vámstatisztikák.
(27)
Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az egyes vas vagy acél kötőelemek Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi forgalmának tendenciáját, a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoport esetében állnak rendelkezésre. A kínai és malajziai kötőelemgyártókra vonatkozó COMEXT-adatokra és ellenőrzött adatokra való tekintettel azonban megállapítható, hogy azok jelentős része az érintett termékre vonatkozott, így ezek az adatok figyelembe vehetők.
(28)
A malajziai együttműködő gyártók gyártási összvolumenének alakulása viszonylag stabil maradt a 2009-es intézkedések bevezetését megelőzően. A malajziai gyártók azóta azonban jelentősen növelték termelésüket.
3. táblázat
A vizsgált termék malajziai együttműködő vállalatok általi előállítása
2008
2009
2009.10.1.-2010.9.30.
Termelés volumene (MT)
38 763
33 758
61 262
Forrás: az együttműködő gyártók által szolgáltatott információk.
2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(29)
Az Unióba irányuló kínai export 2009-től tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően a Malajziából származó, valamint a Kínából Malajziába irányuló export növekedése az említett országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezték.
2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege
(30)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapították meg.
(31)
A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó kötőelemeket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő malajziai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat összevetették a malajziai kereskedelmi adatbázisokkal, amelyek rámutattak, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált kötőelemek legalább egy részét valóban Kínában gyártották.
(32)
Az alábbi (52)-(58) preambulumbekezdésben részletezettek szerint megállapították továbbá, hogy számos együttműködő malajziai gyártó félrevezető információt szolgáltatott, különös tekintettel a kínai gyártókkal való kapcsolatra, a Kínából származó késztermékek behozatalára és a vizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitelének eredetére vonatkozóan. Néhányukról kiderült, hogy Kínából származó vas vagy acél kötőelemeket exportálnak az Unióba. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (29) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is.
(33)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2009-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Malajzián keresztül történő állítólagos átrakodására irányult. A vizsgálat kiderítette továbbá, hogy a malajziai hatóságok ezzel egyidejűleg vizsgálatokat folytattak, amelyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat - főleg kereskedők - csalást követtek el azáltal, hogy meghamisították a Kínából Malajziába importált egyes vas vagy acél kötőelemek származási bizonyítványát a termék újrakivitelekor.
(34)
Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták.
(35)
Egy vizsgált vállalat nem nyersanyagból (például hengerhuzal) gyártott kötőelemeket, hanem félkész mintákból (például előre vágott és fejes, de nem menetes, hőkezelt vagy lemezelt hengerhuzal) fejezte be őket. Ez a vállalat azonban nem exportált a vizsgálati időszak alatt. Egy másik vállalat főként hengerhuzalból gyártott kötőelemeket, illetve néhányat félkész mintákból is. Ami ezt a vállalatot illeti, nem került sor az intézkedéseknek az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kijátszására, mint azt a (62) és (63) preambulumbekezdés részletesen bemutatja.
2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya
(36)
A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemekkel kapcsolatosan bevezetett hatályban lévő intézkedések elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. A vámon kívül nem volt semmi más intézkedés, amelyet az átrakodás költségei kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel az érintett termék Kínából történő szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan.
2.8. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(37)
Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemekre elrendelt, hatályban lévő intézkedések javító hatásait, az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott ellenőrzött adatokat és a COMEX-adatokat használták fel az export mennyiségeire és áraira vonatkozó, a nem együttműködő vállalatok által elérhető legjobb adatokként. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (226) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.
(38)
A Malajziából származó import növekedése a mennyiséget tekintve jelentősnek tekinthető. A vizsgálati időszakban a becslések szerint az uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Arra a következtetésre jutottak emiatt, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudnak teljes mértékben érvényesülni a mennyiség és az ár tekintetében.
2.9. Dömpingre utaló bizonyíték
(39)
Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.
(40)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket az indiai árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Indiát Kínához hasonló, megfelelő piacgazdasággal rendelkező országnak tekintették. Indokoltnak tűnt az eredeti rendelet 13. cikke (1) bekezdése szerint korábban meghatározott rendes értéket használni.
(41)
A malajziai export jelentős része a nem együttműködő exportőröktől vagy a félrevezető információkat szolgáltató együttműködő exportőröktől származott. Ezért az a döntés született, hogy a malajziai exportárak meghatározásakor a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak, vagyis az egyes vas vagy acél kötőelemek vizsgálati időszak alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira.
(42)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő malajziai gyártók/exportőrök vizsgálati időszak alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket.
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(44)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping.
3. INTÉZKEDÉSEK
(45)
A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Malajziában végrehajtott átrakodással.
(46)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be.
(47)
Különösen annak fényében, hogy alacsony szintű az együttműködés a kínai exportáló gyártók részéről, a kiterjesztendő intézkedésnek meg kell egyeznie a 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 85 %-os végleges dömpingellenes vámot jelenti.
(48)
Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján - amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - be kell szedni a Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
(49)
A kitöltött kérdőívet beküldő 19 malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól.
(50)
A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállalatok egyike később megszüntette az együttműködést és visszavonta mentesség iránti kérelmét.
(51)
Két vállalatról állapították meg, hogy nem exportálták a terméket a vizsgálati időszak során, így nem tudtak következtetéseket levonni a tevékenységük természetét illetően. Ezért ebben az szakaszban nem lehet mentességet biztosítani e vállalatok számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, mindkét vállalat kérheti helyzete felülvizsgálatát.
(52)
A vállalatok egyike megkérdőjelezte, hogy - mivel az Unió gazdasági ágazata nem nyújtott be nyilvántartásba vétel iránti kérelmet - betartották-e az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének második mondatát, amikor előírták a behozatal nyilvántartásba vételét a vizsgálat megindításáról szóló rendeletben. Azonban ez egy, az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és a 14. cikke (5) bekezdése első mondatával együttértelmezve a Bizottság által hivatalból indított, az intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat volt. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének második mondata ezért ez esetben nem releváns. Bármely egyéb értelmezés megszüntetné azon tény hatékony érvényesülését, hogy az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Bizottság az esetleges kijátszást hivatalból kivizsgálhatja.
(53)
Ugyanaz a vállalat azt is állította, hogy a tanácsadó bizottsággal folytatott, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének első mondata szerinti konzultációra nem kerülhetett volna sor. Azonban az alaprendelet 13. cikke (3) és a 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően indította el a kezdeményezést, noha ezt az eljárást megindító rendelet kifejezetten nem említi.
(54)
Hét vállalatról állapították meg, hogy hamis vagy félrevezető információkat szolgáltattak. Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezeket a vállalatokat értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általuk benyújtott információkat, és határidőt biztosítottak számukra további magyarázatok szolgáltatására.
(55)
E vállalatok kiegészítő magyarázatai nem voltak olyanok, amelyek alapján megváltozna az a következtetés, hogy ezek a vállalatok félrevezették a vizsgálatot. Emiatt e vállalatok esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(56)
E hét vállalat közül kettőről állapították meg, hogy eltitkolták a Kínából származó késztermékek behozatalát. E vállalatok közül egy számlákat is hamisított. Egy másik, mentességért folyamodó, kötőelemeket gyártó és exportáló malajziai vállalatról kiderült, hogy kapcsolatban áll ezzel a vállalattal.
(57)
Két másik vállalatról megállapították, hogy eltitkolták, hogy kapcsolatban állnak egyes vas vagy acél kötőelemeknek az egyik kínai gyártójával.
(58)
Végül két másik vállalatról megállapították, hogy eltitkolták, hogy kapcsolatban állnak egymással, hogy nem rendelkeztek elegendő termelési kapacitással annak előállításához, amit exportáltak és hátráltatták a vizsgálatot azzal, hogy nem nyújtották be a szükséges információkat.
(59)
A kereskedelem szerkezetének és az átrakodási gyakorlatnak a (22)-(34) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapításokra tekintettel, és az (56)-(58) preambulumbekezdésben megfogalmazott félrevezető információk természetét számításba véve e hét, mentességet igénylő vállalatnak az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján nem tudtak mentességet biztosítani.
(60)
Az egyik vállalat nem tudott felmutatni semmiféle kötőelemgyártó-üzemet, és megtagadta a könyveléséhez való hozzáférést. Ezenkívül a vizsgálati időszak során bizonyítékot találtak az átrakodás gyakorlatára. Ezért nem lehetett az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni.
(61)
A fennmaradó nyolc malajziai exportáló gyártóról bebizonyosodott, hogy nem vettek részt az intézkedések kijátszásában, ezért azok mentességben részesülhetnek.
(62)
A nyolc vállalat közül egyet a hatályban lévő intézkedések elrendelése után az ezen intézkedések hatálya alá tartozó kínai anyavállalat hozott létre. A kínai anyavállalat fokozatosan áthelyezte gépeinek egy részét Malajziába abból a célból, hogy az európai uniós piacot Malajzián keresztül lássa el. Az induló szakaszban a vállalat olyan félkész termékekből állított elő kötőelemeket, amelyeket a kínai anyavállalattól szállított a gyártás befejezésére. Egy későbbi szakaszban, de még a vizsgálati időszakban, amikor már több gépet átszállított, legfőképp a szintén a kínai anyavállalattól szállított acél hengerhuzal nyersanyagból gyártott kötőelemeket.
(63)
Kezdetben úgy ítélték meg, hogy e vállalat részére meg kell tagadni a mentességet. A nyilvánosságra hozatalt követően érkezett észrevételeket figyelembe véve azonban, tekintettel többek között a malajziai termékhez hozzáadott értékre, arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat nem vett részt az intézkedések kijátszásában. Ezért e vállalat mentességben részesülhetett.
(64)
A nyolc vállalat közül egy szintén kapcsolatban áll egy olyan kínai vállalattal, amely az eredeti intézkedések hatálya alatt áll. Ezt a malajziai vállalatot azonban 1998-ban tajvani tulajdonosok hozták létre, akik csak egy későbbi szakaszban, de még a Kínával szemben bevezetett intézkedések hatálybalépése előtt létesítettek leányvállalatot Kínában. Nincs bizonyíték arra, hogy ezt a kapcsolatot azért alakították ki vagy arra használták fel, hogy az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint kijátsszák a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedéseket.
(65)
Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatal után kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.
(66)
A többi gyártót - akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a vizsgálati időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható.
(67)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(68)
Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. A (62) és (63) preambulumbekezdésben ismertetett, az egyik vállalattól érkezett észrevételek kivételével a benyújtott érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára a 91/2009/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149991, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095), a Malajziában feladott - akár Malajziából származóként akár nem ilyenként bejelentett -, egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára, kivéve az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékeket:
Vállalat
Kiegészítő TARIC- kód
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
(2) Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 2. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(3) A Malajziában feladott - függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be -, a 966/2010/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Brussels
Belgium
Fax +32 22956505
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 91/2009/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 966/2010/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.