KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1258/2011
af 2. december 2011
om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår grænseværdier for nitrat i fødevarer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for visse bladgrøntsagers nitratindhold.
(2)
Til trods for udviklingen i god landbrugspraksis overskrides grænseværdierne i nogle tilfælde, og der blev derfor indrømmet visse medlemsstater en midlertidig undtagelse vedrørende markedsføring af visse bladgrøntsager, som er dyrket og bestemt til konsum på deres område, med større nitratindhold end de fastsatte grænseværdier.
(3)
Siden anvendelsen af grænseværdierne for nitrat i salat og spinat, er der gennemført mange undersøgelser vedrørende de faktorer, der har betydning for forekomsten af nitrat i salat og spinat, og de foranstaltninger, der skal træffes for at reducere forekomsten af nitrat i salat og spinat så meget som muligt. Trods fremskridt i god landbrugsmæssig praksis med henblik på at reducere forekomsten af nitrat i salat og spinat og en streng anvendelse af denne gode landbrugspraksis er det i visse regioner i Unionen ikke muligt konsekvent at opnå et nitratindhold i salat og frisk spinat, som ligger under de nuværende grænseværdier. Grunden hertil er, at klimaet og navnlig lysforholdene er den vigtigste afgørende faktor for forekomsten af nitrat i salat og spinat. Disse klimaforhold kan ikke styres eller ændres af producenten.
(4)
For at give et ajourført videnskabeligt grundlag for en mere langsigtet strategi for styring af den risiko, som nitrat i grøntsager indebærer, var der behov for en videnskabelig risikovurdering fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), hvor der tages hensyn til ny viden. Ved en sådan vurdering skulle der tages hensyn til alle relevante betragtninger om risici og fordele, f.eks. afvejning af potentielle negative virkninger af nitrat over for potentielle positive virkninger af indtagelse af grøntsager, f.eks. antioxidantvirkninger eller andre egenskaber, der på en vis måde kan modvirke eller opveje de risici, der er forbundet med nitrat og de resulterende nitrosoforbindelser.
(5)
Efter anmodning fra Europa-Kommissionen afgav Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden (i det følgende benævnt »panelet«) den 10. april 2008 en videnskabelig udtalelse angående nitrat i fødevarer (3). Panelet sammenlignede risici og fordele ved eksponering for nitrat i grøntsager. Den samlede skønnede eksponering for nitrat i grøntsager vil sandsynligvis ikke medføre mærkbare sundhedsrisici, og derfor vejer de anerkendte gavnlige virkninger af indtagelse af grøntsager tungest. Panelet erkendte, at der af og til er visse forhold (f.eks. dårlige produktionsbetingelser lokalt/for private husholdninger) for grøntsager, som udgør en stor del af kosten, eller enkeltpersoner med en kost med stort islæt af grøntsager såsom salatsennep (rucola), som skal vurderes fra sag til sag.
(6)
Efter drøftelser om relevante foranstaltninger og betænkeligheder med hensyn til potentielle risici for spædbørn og småbørn efter akut eksponering via kosten, anmodede Kommissionen EFSA om en supplerende videnskabelig udtalelse om nitrat i grøntsager, hvor de potentielle risici for spædbørn og småbørn, som skyldes forekomst af nitrat i friske grøntsager, vurderes mere indgående, idet udtalelsen også i betragtning af den akutte indtagelse via kosten skulle tage hensyn til de seneste data om forekomsten af nitrat i grøntsager, de mere detaljerede data vedrørende spædbørns og småbørns forbrug af grøntsager og muligheden for at fastsætte lidt højere grænseværdier end de nuværende grænseværdier for nitrat i bladgrøntsager. Panelet vedtog den 1. december 2010 en udtalelse om potentielle folkesundhedsrisici for spædbørn og småbørn som følge af forekomsten af nitrat i bladgrøntsager (4).
(7)
I udtalelsen konkluderede panelet, at eksponeringen for nitrat på niveau med de nuværende eller påtænkte grænseværdier i spinat tilberedt af frisk spinat sandsynligvis ikke vil være et sundhedsproblem, selv om man ikke kan udelukke en risiko for nogle spædbørn, der spiser mere end ét måltid med spinat pr. dag. EFSA bemærkede, at det ikke tog hensyn til eventuelle ændringer af indholdet af nitrat som følge af forarbejdning af fødevarer, såsom vask, klargøring og/eller tilberedning, da der ikke kunne tages hensyn til dette som følge af manglende repræsentative data. Manglende hensyntagen til fødevareforarbejdningens kvantitative virkninger på nitratindholdet kan derfor føre til en overvurdering af eksponeringen. Det blev endvidere konkluderet, at nitratindholdet i salat ikke er et sundhedsproblem for børn. Håndhævelse af de nuværende grænseværdier for nitrat i salat og spinat eller de påtænkte grænseværdier på 500 mg/kg højere end de eksisterende grænseværdier, vil kun have mindre betydning.
(8)
Af hensyn til den retlige sikkerhed for producenter i alle regioner i Unionen, som strengt anvender god landbrugspraksis for at reducere forekomsten af nitrat i spinat og salat så meget som muligt, er det derfor hensigtsmæssigt med en lille forhøjelse af grænseværdien for nitrat i frisk spinat og salat, uden at folkesundheden bringes i fare.
(9)
På grund af det af og til meget høje nitratindhold i salatsennep (rucola), bør der fastsættes en grænseværdi for salatsennep (rucola). Grænseværdien for salatsennep (rucola) bør tages op til revision om to år med henblik på en nedbringelse af grænseværdierne efter at have identificeret faktorer, der har betydning for forekomsten af nitrat i rucola, og fuldstændig gennemførelse af god landbrugspraksis for salatsennep (rucola) for at begrænse indholdet af nitrat.
(10)
Da EFSA har fået mandat af Kommissionen til at indsamle alle data om forekomsten af forurenende stoffer, herunder nitrat, i fødevarer i en enkelt database, bør resultaterne meddele direkte til EFSA.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1881/2006 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 7, stk. 1, 2 og 3, udgår.
2)
Artikel 9, stk. 1, affattes således:
»1. Medlemsstaterne overvåger indholdet af nitrat i grøntsager med et potentielt betydeligt indhold af dette stof, navnlig grønne bladgrøntsager, og meddeler EFSA resultaterne med jævne mellemrum.«
3)
Del 1 i bilaget: Nitrat i bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra ikrafttrædelsesdatoen. Grænseværdierne for salatsennep (rucola) i punkt 1.5 i bilaget finder dog anvendelse fra den 1. april 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2011.
A BIZOTTSÁG 1258/2011/EU RENDELETE
(2011. december 2.)
az 1881/2006/EK rendeletnek az élelmiszerekben előforduló nitrátok felső határértékei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az egyes leveles zöldségekben található nitrátok felső határértékeit.
(2)
Egyes esetekben - a helyes mezőgazdasági gyakorlatok terén tapasztalható fejlődések ellenére - a nitrátszint túllépi a felső határértékeket, ezért bizonyos tagállamoknak ideiglenes eltérést engedélyeztek egyes, az adott tagállamok területén termesztett és ottani fogyasztásra szánt olyan leveles zöldségek forgalomba hozatala tekintetében, amelyek nitrátszintje magasabb a megállapított felső határértékeknél.
(3)
A fejes salátában és a parajban előforduló nitrátok tekintetében megállapított felső határértékek alkalmazása óta számos vizsgálatot végeztek a nitrátoknak a fejes salátában és a parajban való előfordulásával kapcsolatos tényezőkre, valamint a fejes saláta és a paraj nitráttartalmának a lehető legalacsonyabb szintre való csökkentése céljából meghozandó intézkedésekre vonatkozóan. A fejes saláta és a paraj nitrátszintjének csökkentését célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatok terén elért előrelépés, valamint e helyes mezőgazdasági gyakorlatok szigorú alkalmazása ellenére az Unió egyes régióiban nem lehetséges következetesen biztosítani, hogy a fejes saláta és a paraj nitrátszintje a jelenlegi felső határértékek alatt maradjon. Ennek oka, hogy a nitrátoknak a salátában és a parajban való előfordulása szempontjából az éghajlat és különösen a fényviszonyok a legmeghatározóbb tényezők. Ezeket az éghajlati viszonyokat a termelő nem tudja sem irányítani, sem pedig megváltoztatni.
(4)
Annak érdekében, hogy naprakész tudományos alapot lehessen biztosítani a zöldségekben előforduló nitrátokból eredő kockázatok kezelését célzó hosszú távú stratégiához, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által elkészített, az új információkat is figyelembe vevő tudományos kockázatértékelésre volt szükség. Ennek az értékelésnek figyelembe kellett vennie minden, a kockázatokkal és előnyökkel kapcsolatos releváns szempontot; például mérlegelnie kellett a nitrát esetleges negatív hatását a zöldségfogyasztásból eredő olyan esetleges pozitív hatásokkal szemben, mint az antioxidáns hatások vagy más olyan jellemzők, amelyek valamilyen módon megszüntetik vagy ellensúlyozzák a nitrátokból eredő kockázatokat és a nitrozo-vegyületek képződését.
(5)
A Bizottság kérésére az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testülete (a továbbiakban: testület) 2008. április 10-én tudományos véleményt (3) fogadott el a zöldségekben előforduló nitrátokról. A testület összevetette a zöldségekből eredő nitrátexpozíció kockázatait és előnyeit. Általánosságban véve nem valószínű, hogy a zöldségekből eredő nitrátexpozíció becsült szintje kimutatható egészségi kockázatokkal jár, ezért inkább a zöldségfogyasztás elismert jótékony hatásai a fontosabbak. A testület elismerte, hogy bizonyos helyzetekben (pl. kedvezőtlen helyi/házi termesztési viszonyok esetén) eseti mérlegelésre van szükség, így például az étrend jelentős részét kitevő zöldségek, illetve a nagy mennyiségben zöldséget, például rukkolát fogyasztó egyének esetén.
(6)
A megfelelő intézkedésekről, valamint a csecsemőkre és kisgyermekekre az akut étkezési expozíció által jelentett esetleges kockázatok miatti aggodalmakról folytatott vitát követően a Bizottság az EFSA-t egy kiegészítő tudományos állásfoglalás elkészítésére kérte fel a zöldségekben előforduló nitrátokra vonatkozóan; ebben az állásfoglalásban részletesebben megvizsgálják a friss zöldségekben található nitrátokkal kapcsolatos, a csecsemőkre és kisgyermekekre jelentett esetleges kockázatokat, figyelembe véve az akut étkezési kitettséget és a nitrátok zöldségekben való jelenlétére vonatkozó legújabb adatokat, valamint a csecsemők és kisgyermekek tekintetében feltárt részletes zöldségfogyasztási adatokat, illetve hogy lehetséges lenne-e a leveles zöldségekben előforduló nitrátokra vonatkozóan megállapított jelenlegi felső határértékeknél valamivel magasabb értékeket megállapítani. A testület 2010. december 1-jén állásfoglalást fogadott el a leveles zöldségekben előforduló nitrátokból eredő, a csecsemőkre és kisgyermekekre jelentett esetleges közegészségügyi kockázatokról (4).
(7)
Állásfoglalásában a testület arra a következtetésre jutott, hogy a nitrátexpozíció a friss parajból főzött parajra vonatkozóan megállapított jelenlegi vagy előirányzott felső határértékek mellett valószínűleg nem jelent egészségügyi problémát; mindamellett a kockázat nem zárható ki azon csecsemők esetében, akik naponta egynél több étkezés alkalmával fogyasztanak parajt. Az EFSA megjegyezte, hogy reprezentatív adatok hiányában nem vette figyelembe a nitráttartalomnak az élelmiszerek feldolgozása - például mosás, hámozás és/vagy főzés - miatt bekövetkező esetleges változását. Az, hogy nem vették figyelembe az élelmiszer-feldolgozás nitrátszintre gyakorolt mennyiségi hatását, az expozíció túlbecsülését eredményezheti. Az EFSA azt is megállapította továbbá, hogy a fejes saláta nitrátszintje a gyermekek egészsége szempontjából nem ad okot aggodalomra. A fejes saláta és a paraj tekintetében megállapított jelenlegi felső határértékek, illetve a jelenlegi felső határértékeknél 500 mg/kg-mal magasabbra előirányzott felső határértékek betartatásának csekély hatása lenne.
(8)
Annak érdekében, hogy az Európai Unió valamennyi régiójában jogbiztonságot lehessen nyújtani azon termelők számára, amelyek szigorúan alkalmazzák a fejes saláta és a paraj nitráttartalmának a legalacsonyabb szintre való csökkentését célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatokat, helyénvaló kis mértékben megemelni a salátában és a parajban előforduló nitrátok tekintetében megállapított felső határértékeket; ez az intézkedés nem jelent veszélyt a közegészségre.
(9)
Mivel a rukkola nitrátszintje néha nagyon magas, helyénvaló a rukkola tekintetében felső határértéket megállapítani. A rukkolára megállapított felső határértéket a nitrátszint csökkentése céljából két év elteltével felül kell vizsgálni; ez idő alatt pontosítani kell, mely tényezők játszanak szerepet a nitrátok rukkolában való előfordulásában, és teljes körűen alkalmazni kell a rukkola nitráttartalmának minimálisra való csökkentését célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatokat.
(10)
Miután a Bizottság az EFSA-t bízta meg azzal, hogy egyetlen adatbázisba gyűjtse össze az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok, köztük a nitrátok valamennyi előfordulási adatait, helyénvaló, hogy az eredményekről közvetlenül az EFSA kapjon tájékoztatást.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdését el kell hagyni.
2.
A 9. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A tagállamok ellenőrzik az esetleg magas nitráttartalmú zöldségek, különösen a leveles zöldségek nitrátszintjét, és rendszeresen tájékoztatják az EFSA-t az ellenőrzések eredményeiről.”
3.
Az I. mellékletben az 1. szakasz: „Nitrát” helyébe e rendelet mellékletének szakasza lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. A rukkola tekintetében a melléklet 1.5. pontjában megállapított felső határértékeket ugyanakkor 2012. április 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 2-án.