RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1242/2010
af 20. december 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«).
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3).
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(10)
I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23.
(11)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(12)
18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven.
(14)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1. Eksporterende producenter i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. EU-producenter
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.
(17)
En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16.
2. Samme vare
(18)
Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(19)
En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber.
1. Den importerede mængde
(21)
På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:
(tons)
2006
2007
2008
NUP
Indien
3
4
19
31
Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext
(22)
I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg.
(23)
Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer […] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand.
(24)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande.
(25)
Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
2. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
2.1. Produktionskapacitet
(26)
Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves.
(27)
Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(28)
Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet.
(29)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist.
2.2. Salg til EU-havne og andre eksportmarkeder
(30)
Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP.
(31)
Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven - og eventuelt også andre - kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves.
(32)
Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(33)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater.
2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og den normale værdi
(34)
Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse.
(35)
En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag.
(36)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen.
3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande.
(39)
Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre.
(41)
De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
(42)
De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger.
(44)
På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (tons)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import)
2. Import fra Indien
(45)
Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger.
(46)
De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold.
3. Priser og mængder for den indiske eksport til andre tredjelande
(47)
Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen.
(48)
På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %.
(49)
Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre lande
(50)
Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %.
(51)
Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser.
(52)
Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget.
(53)
Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(54)
Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne.
5.2. EU-erhvervsgrenens salgsmængde
(55)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
5.3. EU-erhvervsgrenens markedsandel
(56)
Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
(57)
Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50).
5.4. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP:
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsudnyttelse (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.5. Lagre
(59)
Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre.
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (ton)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.6. Salgspriser
(60)
Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
(61)
Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser.
5.7. Rentabilitet
(62)
EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.8. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
(63)
Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer.
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.9. Investeringsafkast
(64)
Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Investeringsafkast (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.10. Likviditet
(65)
Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.11. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(66)
Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton pr. ansat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.12. Vækst
(67)
Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden.
5.13. Dumpingmargenens størrelse
(68)
Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser.
5.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(69)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode.
5.15. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(70)
På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping.
(71)
Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater - navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer - især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer - klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade.
(72)
Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping.
(73)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(74)
Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
(75)
Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(76)
Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(77)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
(78)
Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(79)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(80)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(81)
Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(82)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(83)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(84)
EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig.
(85)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade.
(86)
I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
(87)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(88)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser.
(89)
Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt.
4. Brugernes interesser
(90)
Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen.
(91)
Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere.
5. Konklusion
(92)
Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål.
(93)
Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning.
(94)
Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(95)
Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(96)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning.
(97)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(98)
Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede.
(99)
En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode.
(100)
Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år.
(101)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told.
(102)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), med oprindelse i Indien, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Garware Wall Ropes Ltd.
53,0 %
8755
Alle andre virksomheder
82,0 %
8900
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes i en periode på tre år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.
A TANÁCS 1242/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. december 20.)
az Indiából származó műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke (2) és (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően az 1312/98/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: eredeti intézkedés) az Indiából származó műszálas kötél behozatalára. A kivetett vámtétel 53 % volt egy indiai exportáló gyártó esetén, és 82 % az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó összes többi behozatal esetén.
(2)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési vizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési vizsgálat) követően a Tanács az Indiából származó, műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. október 4-i 1736/2004/EK rendelettel (3) fenntartotta ezeket az intézkedéseket.
2. Felülvizsgálatra irányuló kérelem
(3)
Az uniós műszálaskötél-gyártás többségét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében az uniós zsinór-, kötéláru- és hálóiparág érdekképviseletének (Eurocord) kapcsolattartó bizottsága 2009. május 4-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
(5)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy a felülvizsgálat indításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, 2009. október 7-én a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (4) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési vizsgálat megindítását.
3. A vizsgálat
3.1. Vizsgálati időszak
(6)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése tekintetében lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának a megindításáról hivatalosan értesítette az ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportőreit és exportáló gyártóit, az érintett ország képviselőit, továbbá az ismert érintett importőröket és felhasználói szövetséget.
(8)
A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Valamennyi olyan fél részére biztosították a meghallgatás lehetőségét, amelyek ezt kérték, és igazolták, hogy meghallgatásuk bizonyos okból indokolt.
4. Mintavétel
(9)
Tekintettel az uniós gyártók és az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(10)
Összesen öt indiai gyártó - amelyből kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik - jelentkezett, és nyújtotta be a meghatározott határidőn belül a kért információkat, és jelezte, hogy részt kíván venni a mintában. A felülvizsgálati időszakban az öt vállalat közül négy gyártotta és exportálta az érintett terméket az uniós piacra. Az ötödik vállalat azonban nem vitte ki az érintett terméket az Unió piacára a felülvizsgálati időszak alatt. Mind az öt vállalat együttműködő vállalatnak minősült, és a Bizottság ezeket figyelembe vette a mintavétel során. Az indiai együttműködés mértéke, azaz az együttműködő indiai vállalatok uniós kivitelének százalékos aránya az Unióba irányuló összes indiai kivitelhez viszonyítva nem volt kiszámítható, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az öt együttműködő vállalat által bejelentett és az Unióba irányuló összes kivitel jóval magasabb volt, mint az Eurostat által az összes indiai kivitel tekintetében regisztrált mennyiség, és ennek okait a (21)-(23) preambulumbekezdések fejtik ki.
(11)
A minta kiválasztására az indiai hatóságokkal egyetértésben került sor, és a minta azt a négy vállalatot tartalmazta, amelyek az Unióba irányuló kiviteli eladásokról számoltak be. A mintavételbe bevont négy vállalat közül kettő egymással kapcsolatban álló vállalat volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban csak egy exportáló gyártó működött együtt, amelyre jelenleg egyedi dömpingellenes vám vonatkozik. Arra is emlékeztetni kell, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban egyik indiai exportáló gyártó sem működött együtt, és így - az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban - a megállapításokra a rendelkezésre álló tények alapján került sor.
(12)
Tizennyolc uniós gyártó (mind a tizenöt panaszos és három további gyártó, amelyek összességében a teljes uniós termelés 78 %-át képviselik) nyújtotta be a kért információt, és egyezett bele abba, hogy belekerüljön a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság öt uniós gyártóból álló mintát választott ki, amely a (40) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat körülbelül 40 %-át és az összes együttműködő uniós gyártó általi, az Unióban független vevők részére történő értékesítéseknek körülbelül a felét képviselte. A minta a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési mennyiség és a gyártók Unión belüli földrajzi eloszlása alapján lett meghatározva. A mintavételbe bevont öt uniós gyártó közül egy a vizsgálati időszak alatt kezdte a működését, így ennek az adatait a kármutatók tendenciáinak elemzése során, az említett tendenciák torzításainak elkerülése érdekében nem vették figyelembe. Mindazonáltal a mintavételbe bevont másik négy uniós gyártóra vonatkozóan az említett tendenciák elemzéséhez felhasznált számadatok reprezentatívak maradtak.
(13)
A Bizottság kérdőíveket küldött ki a mintavételbe bevont öt uniós gyártó és a mintavételbe bevont négy indiai exportáló gyártó részére.
(14)
A kérdőívre a mintavételbe bevont öt uniós gyártó mindegyike válaszolt. A mintavételbe bevont négy indiai exportáló gyártó közül az egyik nem működött együtt, míg a másik három (ezek közül kettő kapcsolatban álló volt) a megadott határidőn belül válaszolt a kérdőívre. Ezért végül az indiai exportáló gyártók mintája abból a három indiai vállalatból állt, amelyek válaszoltak a kérdőívre.
5. A kapott információk ellenőrzése
(15)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. Helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok létesítményeiben:
5.1. Indai exportáló gyártók
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Uniós gyártók
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugália),
-
Eurorope SA (Görögország),
-
Lanex A.S. (Cseh Köztársaság),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugália),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Ausztria).
B. VIZSGÁLT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Vizsgált termék
(16)
A vizsgált termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel, amelynek meghatározása a következő: 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, polietilénből vagy polipropilénből, valamint 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, más szintetikus szálból, azaz nejlonból, más poliamidból vagy poliészterből készült zsineg, kötél és hajókötél, fonva vagy sodorva, gumival vagy műanyaggal impregnálva, bevonva, beborítva vagy burkolva is, ami nem kötöző- vagy bálázózsineg. Ezt a terméket jelenleg a 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 és 5607 50 19 KN-kódok alá sorolják be. A vizsgált terméket hajózási és ipari alkalmazások széles körében használják, elsősorban a hajózásban (különösen kikötési célokra), valamint a halászati ágazatban.
(17)
Az egyik érdekelt fél szerint a fent említett kikötőkötelek a hozzájuk erősített toldások miatt nem esnek bele az érintett termék meghatározásába; az ilyen termékeket „hajókötélből készült áru”-ként kellene bejelenteni, amely egy másik KN-kód alá tartozik (lásd az alábbi (23) preambulumbekezdést is). Megjegyzendő azonban, hogy a kikötőkötélre kizárólag az érintett termék különböző típusainak alkalmazása keretében történik hivatkozás, az érintett termék azonban mindenütt műszálas kötélként van meghatározva, amint ezt a (16) preambulumbekezdés is kifejti.
2. Hasonló termék
(18)
Amint az az eredeti eljárás során nyilvánvalóvá vált, és amit a folyamatban levő eljárás is megerősített: a vizsgált termék és az indiai exportáló gyártók által termelt és saját, belföldi piacukon értékesített műszálas kötél, csakúgy, mint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített kötél, minden szempontból azonos, ennélfogva ezeknek ugyanazok az alapvető fizikai és kémiai jellemzőik. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján hasonló terméknek minősülnek.
(19)
Az egyik érdekelt fél szerint az uniós gazdasági ágazat által előállított termék nem hasonlítható össze a vizsgált termékkel, mert az uniós gyártók egy újfajta, Dyneemának nevezett nyersanyagot kezdtek el használni, amely sokkal drágább, mint más nyersanyagok, mivel az ebből készült termékeknek sokkal jobb az ellenálló képességük. A mintavételbe bevont indiai gyártók valóban nem használják ezt a fajta nyersanyagot. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy először is a kérdéses termékek az uniós gyártók által eladott termékeknek csak kis részét képviselik. Az ugyan helyes, hogy egyes uniós gyártók egyre többet használják ezt a száltípust, a Dyneema-kötelek azonban az uniós gyártásnak csupán kis töredékét teszik ki. Ezért - bár a nyersanyagköltség jelentős különbségének (potenciálisan akár 25-30-szor is drágább) lehet némi hatása, mégpedig az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási áraira vonatkozó kármutatóra - a Dyneema-köteleknek a teljes értékelésre gyakorolt hatása az Unióban gyártott „hagyományos” kötelek túlnyomó mennyisége miatt korlátozott marad. Másodsorban a hatályvesztési felülvizsgálat minden számítása a megfeleltethető termékfajták összevetésén alapult, amely figyelembe veszi a különböző nyersanyagokat. Ezért a számításokat nem torzítja a termékösszetételből származó különbség. Mindenesetre bármely olyan terméknek, amely például Dyneemát használ nyersanyagként, ugyanazok az alapvető fizikai és vegyi jellemzői, mint a vizsgált terméknek. Ezért ezt az állítást elutasították.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(20)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az India ellen fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
1. Az behozatal volumene
(21)
Az Eurostat adatai alapján a vizsgált termék Indiából származó behozatala a vizsgálati időszak alatt elhanyagolható volt. A felülvizsgálati időszakban az Indiából származó behozatal volumene 31 tonna volt, ami kevesebb mint 0,1 %-a az uniós fogyasztásnak a felülvizsgálati időszak alatt:
(tonna)
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
India
3
4
19
31
Az érintett termék Indiából származó behozatala, forrás: Comext
(22)
Az ellenőrzött adatok alapján azonban a mintavételbe bevont három vállalat a vizsgált termékből az Eurostatban bejelentett mennyiségeknél jelentősen nagyobb mennyiséget szállított az Unióba a felülvizsgálati eljárás alatt. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az importőrök arról számoltak be, hogy az Indiából beszerzett vizsgált termék bizonyos mennyiségét nem bocsátották szabad forgalomba az Unió piacán, hanem vámszabad raktárba szállították, és tengerjáró hajók, valamint tengeri platformok számára értékesítették. A jelen vizsgálatban az egyik panaszos gyártó ismételten ezzel érvelt. Mivel a kikötői kereskedők nem működtek együtt a vizsgálatban, ez az állítás nem volt ellenőrizhető. Azonban a mintavételbe bevont exportáló gyártók által benyújtott vevőlista alapján kiderült, hogy a vevők többsége valóban az uniós kikötőkben működő hajózási, tengerészeti és part menti szolgáltató volt. A fentiek alapján úgy tűnik, hogy a statisztikai adatok és a bejelentett számadatok közötti eltérés ilyen eladásokra vezethető vissza.
(23)
Azt is meg kell említeni, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem utalt arra, hogy feltételezhetően vannak az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy az Indiából származó műszálas kötél bizonyos mennyisége az 5609 KN vámtarifaszám alatt lépett be az Unióba (zsinegből, kötélből és hajókötélből vagy kábelből […] készült áru), amelyre nem vonatkoznak az intézkedések. A jelen vizsgálatban azonban a Bizottság nem talált olyan információt, amely ezt alátámasztotta volna.
(24)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a vizsgált termékből ténylegesen 31 tonnát importáltak Indiából az Unió vámterületére. Ami mintavételbe bevont három indiai gyártó általi, az uniós kikötőkbe irányuló ellenőrzött kiviteli eladásokat illeti, amelyek nem kerültek szabad forgalomba bocsátásra az Unió piacán, ezeket az értékesítéseket az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel részének kell tekinteni.
(25)
Mivel nem áll fenn Indiából az Unióba irányuló jelentős behozatali volumen, ez nem képezhette a dömping vagy a kár folytatódása valószínűsége reprezentatív elemzésének az alapját. Tekintettel arra, hogy a tényleges behozatal volumene ennyire csekély volt, nem állapítható meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatt Indiából származó káros dömping állt volna fenn. Ezért az elemzés arra irányult, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
2. A behozatal valószínű alakulása az intézkedések esetleges lejárta esetén
2.1. Gyártókapacitás
(26)
A Bizottság megvizsgálta, hogy van-e az érintett országban olyan kihasználatlan gyártókapacitás, amely az intézkedések visszavonása esetén lehetővé tenné a dömpingelt kivitel újraindulását.
(27)
Megállapítást nyert, hogy a mintavételbe bevont három exportáló gyártó termelési kapacitása 2007 és a felülvizsgálati időszak között hirtelen emelkedett, míg ugyanakkor kapacitáskihasználtságuk csökkent. A három vállalat tartalékkapacitása a felülvizsgálati időszakban körülbelül az uniós fogyasztás 75 %-át tette ki. Ez arra utal, hogy az intézkedések esetleges lejárta esetén az Unióba irányuló kivitel volumene emelkedhet.
(28)
Ami műszálas kötelek egyéb indiai gyártóit illeti, ismert, hogy a Garware - az a vállalat, amelyik a mintavételi szakaszt követően beszüntette az együttműködést - fontos gyártó, és a hivatalos honlapja szerint jelentős gyártókapacitással rendelkezik. Ezen túlmenően a hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem négy további nagy indiai gyártót sorol fel. Számos további indiai kis- és középvállalat is működik, amelyek főként a belföldi piacra termelnek. Mivel ezekkel az indiai gyártókkal nem alakult ki együttműködés, a gyártókapacitásuk nem ismert, feltehető azonban, hogy a rájuk vonatkozó tendenciák összevethetők az együttműködő vállalatokéval, és így ezek a gyártók is rendelkeznek további tartalékkapacitással.
(29)
A megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az összesített tartalékkapacitásukra vonatkozó adatokat a mintában szereplő összes indiai gyártó kétségbe vonta. Az adatokat azonban valójában maguk a vállalatok szolgáltatták, és azt helyszíni vizsgálatok keretében mindegyiküknél ellenőrizték. Ezeket az állításokat ezért el kellett utasítani.
2.2. Az uniós kikötőkbe és más kiviteli piacokra irányuló eladások volumene
(30)
A mintavételbe bevont három exportáló gyártónak jelentős a más harmadik országokba irányuló olyan kiviteli értékesítési volumene - ideértve az uniós kikötőkbe történő olyan eladásokat is, amelyek során az áru nem lép be az Unió vámterületére -, és ez a vizsgálati időszak alatt körülbelül 80 %-kal nőtt, így az exportáló gyártók felülvizsgálati időszak alatti összes eladásainak csaknem a felét teszi ki.
(31)
Az eredeti intézkedések elrendelése után gyakorlatilag leállt az Unióba irányuló tényleges behozatal. Meg kell jegyezni azonban, hogy a mintavételbe bevont gyártóknak az uniós kikötőkbe irányuló kiviteli értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt jelentősen, 61 tonnáról 785 tonnára nőtt. Figyelemmel arra, hogy a tényleges uniós behozatali értékesítések részben ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül történnek, mint az uniós kikötők részére történő eladások, ez az uniós piac küszöbén észlelhető fokozódó jelenlét arra utalhat, hogy az intézkedések hiányában a mintavételbe bevont indiai gyártók - és talán mások is - rövid időn belül elkezdhetik a vizsgált termék jelentős mennyiségben történő értékesítését az uniós piacon.
(32)
Tekintettel az indiai gyártók fent említett kiviteli orientáltságára, valamint az uniós kikötőkben megfigyelhető növekvő jelenlétükre, megállapítható, hogy az intézkedések esetleges visszavonása esetén az Unióba irányuló indiai kivitel mennyisége nagy valószínűséggel jelentősen megnövekedne.
(33)
A felülvizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó rámutatott arra, hogy az indiai kivitel világszerte eloszlik a növekedési potenciállal bíró piacok között, így az Unióba irányuló kivitel az intézkedések hiányában sem jelentős mennyiségekkel indulna újra. El kell ismerni, hogy néhány indiai gyártó különböző piacokon valóban diverzifikált kiviteli értékesítéssel van jelen, ez azonban nem tekinthető elegendő indoknak ahhoz, hogy a fent említett megállapítások alapján levont következtetéseket megváltoztassa.
2.3. A harmadik országokba irányuló kivitel árai és a rendes érték közötti viszony
(34)
Indikatív dömpingszámítás készült a mintavételbe bevont három exportáló gyártó uniós kikötők részére történő ellenőrzött értékesítéseiről, amelyek - bár a más harmadik ország részére történő kiviteli értékesítés részének minősülnek - jól jelzik, hogy vám hiányában mennyi lenne az indiai műszálas kötél lehetséges ára. A rendes érték alapjai az indiai belföldi piaci árak voltak. Ezen adatok alapján a dömping meglétét a mintavételbe bevont három indiai gyártó közül kettőnél állapították meg. A dömpingkülönbözet mértéke átlagosan 10 %-ban került megállapításra, ami jelentősnek tekinthető, bár sokkal alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapítottnál.
(35)
A mintavételbe bevont három exportáló gyártó által egyéb harmadik országok piacain (az uniós kikötői értékesítések kivételével) elért árak belföldi árakkal való összehasonlítása hasonló eredményt hozott, bár az ezen az alapon megállapított dömpingkülönbözetek alacsonyabbak voltak.
(36)
A vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó azt állította, hogy az Unióba irányuló indiai behozatal tekintetében nem állapítottak meg dömpinget. Ugyanakkor gyakorlatilag tényleges behozatal sem volt. A dömping azonban az uniós kikötők és a más harmadik országok számára történő eladások esetében egyaránt bebizonyosodott. Az állítást ezért el kellett utasítani.
(37)
Egy másik érdekelt fél szerint az ebben a felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetek - a meglévő vámszintekhez képest - nem tekinthetők jelentősnek, hiszen az Unió és Ázsia között jelentős a munkaerőköltségek különbsége. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy a dömpingkülönbözet kiszámítása szempontjából az uniós munkaerőköltségek irrelevánsak.
3. A dömping folytatódásának a valószínűségére vonatkozó következtetés
(38)
A fenti elemzés alapján megállapítható, hogy az exportáló gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy a fennálló intézkedések esetleges hatályvesztése esetén újraindítsák az Unióba irányuló kivitelt. Ami az árakat illeti, a mintába bevont két gyártóról megállapították, hogy más harmadik országokba dömpingelt áron szállítottak. Ezen túlmenően, figyelembe véve az együttműködést beszüntető Garware-t is, öt másik olyan nagy exportáló vállalat van felsorolva a panaszban, amelyekről a rendelkezésre álló információk alapján feltételezhető, hogy az egyéb harmadik országokba dömpingelt áron szállító vállalatokhoz hasonlóan járnak el.
(39)
Az indiai exportáló gyártók uniós kikötőkbe irányuló növekvő volumenű kiviteli értékesítései arra utalnak, hogy az uniós piac továbbra is a stratégiai érdeklődésük tárgyát képezi, ami a rendelkezésre álló hatalmas tartalékkapacitással együtt azt valószínűsíti, hogy az intézkedések megszűnése esetén újra jelentős mennyiséget exportálnának az Unióba. Az indiai exportáló gyártók harmadik országok piacain követett árképzési viselkedésére figyelemmel igen valószínű, hogy a kivitel újraindítása dömpingelt áron történne. Ezért a Bizottság következtetése az, hogy az intézkedések hatályának a lejárta valószínűleg a dömping megismétlődését eredményezné.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(40)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártók alkotják. Az uniós gyártók száma körülbelül negyvenre tehető.
(41)
Az a tizenöt uniós gyártó, amelyeknek a nevében a panaszos szövetség benyújtotta a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelmet, valamint három további uniós gyártó információkat nyújtott be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért minta kiválasztásához. A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat kb. 40 %-át képviselő öt gyártóból álló mintát vizsgált meg részletesen. A minta a következő vállalatokból állt:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugália),
-
Eurorope SA (Görögország),
-
Lanex A.S. (Cseh Köztársaság),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugália),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Ausztria).
(42)
A (12) preambulumbekezdésben már említettek szerint, a tizennyolc együttműködő uniós gyártó a felülvizsgálati időszak során az uniós össztermelés 78 %-át képviselte.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Fogyasztás az uniós piacon
(43)
A műszálas kötelek uniós fogyasztását az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség alapján határozták meg (ideértve az együtt nem működő uniós gyártók eladásait is, a panaszos szövetség becslése alapján), hozzáadva ehhez az Eurostat adatai alapján az Unióba érkező összes behozatalt.
(44)
A fenti alapon megállapítható, hogy a vizsgálati időszak alatt az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent. Különösen a 2006 és 2007 közötti 16 %-os növekedést követően csökkent a fogyasztás, 2007 és a felülvizsgálati időszak között 20 %-kal.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (tonna)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók), Eurostat (behozatal)
2. Az Indiából származó behozatal
(45)
A (21) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fennálló hatékony dömpingellenes intézkedések következtében az Unióba irányuló tényleges indiai behozatal a vizsgálati időszakban elhanyagolható volt.
(46)
A (22) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban az indiai gyártók jelenléte fokozódik az uniós piac küszöbén a vámkezelés alá nem eső uniós kikötők részére történő kiviteli eladások útján, amelyek így mentesek az említett dömpingellenes vámok hatálya alól.
3. Az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai és volumene
(47)
Mivel az Unióba irányuló tényleges indiai behozatal elhanyagolható volt, az ár-összehasonlításra az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai (ideértve a dömpingellenes vámok hatálya alá nem tartozó uniós kikötők részére értékesített kivitelt is) és a mintavételbe foglalt uniós gazdasági ágazati gyártók uniós értékesítésének az árai között került sor.
(48)
Ezen az alapon az került megállapításra, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel eladási árai jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Az így megállapított árkülönbözet elérte a 46 %-os szintet, és átlagosan 18 %-os volt.
(49)
Az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitelértékesítések értéke több mint 30 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. Az ilyen értékesítések a felülvizsgálati időszak alatt a mintába bevont indiai exportáló gyártók összes forgalmának közel felét tették ki.
4. Egyéb országokból származó behozatal
(50)
Az uniós piacon tapasztalható 7 %-os fogyasztáscsökkenés ellenére az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a vizsgálati időszak alatt 18 %-kal nőtt. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 17 %-ról 22 %-ra nőtt.
(51)
Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó behozatal 46 %-kal nőtt, és 8,6 %-os piaci részesedést ért el (a 2006. évi 5,5 % helyett). Bár a termékfajták szerint nem bontott Eurostat-adatok általános jellege következtében pontos összehasonlítás nem készíthető, megállapítható, hogy az Unióba irányuló kínai behozatal átlagára jóval magasabb, mint az indiai kiviteli értékesítések átlagára. Emellett pedig a kínai behozatal átlagára láthatólag összhangban van az uniós gazdasági ágazat áraival.
(52)
A Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó és az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése tartósan a 3 %-os szint körül maradt a vizsgálati időszak során. E behozatalok volumene is 6 %-kal csökkent, összhangban a szűkülő fogyasztással.
(53)
Az összes többi harmadik országból származó behozatal a vizsgálati időszak során a műszálas kötél uniós piacának kevesebb mint 2 %-át képviselte.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Előzetes megjegyzések
(54)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt valamennyi kármutatót elemezte. Ami az uniós gyártók értékesítési volumenének és piaci részesedésének mutatóit illeti, ezeket a Bizottság az összes uniós gyártóra, azaz az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján elemezte. A vizsgálat alapját az összes többi kármutató tekintetében a mintába bevont uniós gyártók által benyújtott információk képezték, amelyeket az egyes vállalatok telephelyein a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint ellenőriztek. Ahogyan azt a (12) preambulumbekezdés már leírta, az öt uniós gyártó közül egy a vizsgálati időszak alatt kezdte meg a működését, így ennek az adatait nem vették figyelembe a kármutatók tendenciáinak elemzése során, az említett tendenciák torzításainak elkerülése érdekében.
5.2. Az uniós iparág értékesítési volumene
(55)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítései a vizsgálati időszak során jelentősen, 12 %-kal csökkentek. A (44) preambulumbekezdésben már említettek szerint az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent a vizsgálati időszak alatt, és 2007-től különösen hirtelen zuhanás következett be. Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene nagyobb ütemben csökkent, mint a fogyasztás visszaesése:
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési volumene (tonna)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók)
5.3. Az uniós ágazat piaci részesedése
(56)
Az előző preambulumbekezdésben és a fenti táblázatban vázolt fejlemények 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenését eredményezték. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenése folyamatos volt, a visszaesés mértéke pedig 4,6 százalékpontot tett ki.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós ágazat piaci részesedése ( %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók)
(57)
Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének fenti zuhanása nagyrészt a kínai behozatal megnövekedett piaci részesedésének volt köszönhető (lásd az (50) preambulumbekezdést).
5.4. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(58)
Összhangban az értékesítési volumenek alakulásával, a mintavételbe bevont uniós gyártók gyártási volumene hasonlóképpen csökkent: a vizsgálati időszak alatt 17 %-kal. Ugyanezen időszak alatt a gyártókapacitás 5 %-kal nőtt. Ez 2008 és a felülvizsgálati időszak között a kapacitáskihasználás 20 %-os csökkenéséhez vezetett:
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Gyártás (tonna)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Gyártási kapacitás (tonna)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitáskihasználás ( %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.5. Készletek
(59)
Ami a készleteket illeti, a műszálaskötél-gyártók általában igen alacsony szinten tartják a készleteiket, mivel a gyártás nagy része megrendelésre történik. Megfigyelhető, hogy a vizsgálati időszak alatt a készletek átlagos nagysága csökkenést mutatott, különösen a felülvizsgálati időszak alatt, és ennek a fő oka a műszálas kötél gyártási volumenének a csökkenése volt.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.6. Eladási árak
(60)
A mintába bevont uniós gyártók által az Unióban értékesített hasonló termék átlagára bizonyos mértékig nőtt a vizsgálati időszak során, különösen 2007 és a felülvizsgálati időszak között:
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai (EUR/tonna)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
(61)
Meg kell jegyezni azonban, hogy a fenti eladási ár valamennyi terméktípus alapján - ideértve a legértékesebb műszálas kötelet is, például a Dyneema nevű nyersanyagból készült műszálas köteleket is - került kiszámításra E különféle termékfajták ára között igen magas az eltérés (lásd a (19) preambulumbekezdést). Az elmúlt években az uniós gazdasági ágazat növelte a magasabb értékű termékek gyártását. Így az ilyen műszálas kötelek növekvő részesedést mutatnak a gyártók termékkínálatában. Részben a termékösszetételben bekövetkezett, említett közelmúltbeli változások okozták az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárának a növekedését.
5.7. Nyereségesség
(62)
A mintába bevont uniós gyártók részben a fennálló hatékony intézkedéseknek köszönhetően, részben pedig a termékösszetételük diverzifikációja következtében voltak képesek stabil és egészséges nyereségességi szintet fenntartani a vizsgálati időszak alatt.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége ( %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.8. Beruházások és tőkebevonási képesség
(63)
A beruházások szintje 2006-ban és 2007-ben viszonylag magas volt, ezt követően pedig a korábbi összeg felére esett vissza. A felülvizsgálati időszak során valójában nem történtek beruházások.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.9. Befektetések megtérülése
(64)
A befektetések megtérülése a vizsgálati időszak során a stabil nyereségességi tendenciával összhangban szintén növekedett.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Befektetések megtérülése ( %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.10. Pénzáramlás
(65)
A mintába bevont uniós gyártók pénzáramlása a vizsgálati időszak során viszonylag stabil szinten maradt:
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.11. Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség
(66)
A mintába bevont uniós gyártók foglalkoztatási helyzete 2006 és 2008 között előnyösen változott. 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban a zuhanó piaci kereslet következtében csökkent a foglalkoztatás. A kereslet csökkenése a gyártás visszaesésével járt, és a termelékenységet is csökkentette 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Az egy dolgozóra jutó éves munkaerőköltség 2008-ig növekedett, majd pedig a felülvizsgálati időszak alatt kis mértékben csökkent.
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Éves munkaerőköltség munkavállalóként (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Termelékenység (tonna/dolgozó)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)
5.12. Növekedés
(67)
2006 és felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent (lásd a (44) preambulumbekezdést), az uniós gazdasági ágazatnak uniós piacot érintő értékesítési volumene 12 %-kal esett vissza, és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6 százalékponttal csökkent (lásd az (55) és (56) preambulumbekezdéseket). Másrészről viszont míg a tényleges indiai behozatal volumene a fennálló intézkedések következtében elhanyagolható maradt, a más országokból származó behozatal volumene 18 %-kal nőtt (leginkább a kínai behozatalnak köszönhetően), és további 5 százalékponttal növekedett a piaci részesedése (lásd a fenti (50) preambulumbekezdést). Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot jobban érintette a fogyasztás visszaesése, és az így jelentősebb veszteséget szenvedett el az értékesítési volumenében, mint a többi piaci szereplő.
5.13. A dömpingkülönbözet nagysága
(68)
Mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Indiából származó vizsgált termék behozatala elhanyagolható volt, a tényleges indiai behozatal tekintetében a dömpingkülönbözetet nem lehetett meghatározni. Meg kell jegyezni azonban, hogy az uniós kikötőkbe irányuló, vámkezelés alól mentes indiai kivitel jelentősen növekedett, és az említett eladások egy részére dömpingelt áron került sor.
5.14. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(69)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig a korábbi dömping következményeit heveri-e ki. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak már nagyrészt sikerült felépülnie a fenti hatások alól, mivel már hosszú ideje eredményes dömpingellenes intézkedések kerültek bevezetésre.
5.15. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(70)
Annak a ténynek köszönhetően, hogy az Indiából származó műszálas kötelek behozatalára vonatkozóan tényleges dömpingellenes vámok vannak hatályban, az uniós gazdasági ágazatnak láthatólag nagyrészt sikerült felépülnie a múltbéli káros dömping hatásai alól.
(71)
Nem állítható mindazonáltal, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd. Bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó bizonyos kármutatók - nevezetesen a nyereségesség, a befektetések megtérülése és a pénzáramlás - látszólag viszonylag stabil képet mutatnak, más kármutatók - különösen az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a gyártás- és kapacitáskihasználás, valamint a befektetések - egyértelműen azt jelzik, hogy a felülvizsgálati időszak végén az uniós gazdasági ágazat még mindig veszélyeztetett helyzetben van. A vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni: senki sem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett volna a felülvizsgálati időszakban. Ehelyett a felülvizsgálat megállapításai alapján levont következtetés szerint néhány mutató stabil képet mutatott, ugyanakkor más mutatók tekintetében a kár jelei mutatkoztak.
(72)
Néhány fél szerint egyes kármutatók negatív tendenciáját nem az indiai behozatal, hanem a gazdasági világválság és a kínai behozatal megnövekedett piaci részesedése okozta. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy egyes mutatók negatív alakulása nem a szinte nem is létező indiai behozatalnak volt betudható. Ezen túlmenően meg lett vizsgálva a kínai behozatal növekedése is, és ez nem befolyásolja a káros dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzést.
(73)
Az uniós gazdasági ágazat általános életképességét illetően meg kell jegyezni, hogy a magasabb értékű termékek fokozatos piaci bevezetése - mind az uniós piacon, mind pedig harmadik országok piacain - láthatólag segíti az uniós gazdasági ágazat hosszú távú versenyképességét, figyelemmel arra, hogy jelenleg a világpiacon csak néhány gyártó állít elő ilyen magas minőségű műszálas kötelet.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE
(74)
A (25) preambulumbekezdésben említettek szerint, figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az Indiából származó behozatal elhanyagolható mennyiségű volt, az elemzés a dömping és a kár megismétlődésének a lehetőségére összpontosított.
(75)
Amint azt a Bizottság a fenti (26)-(28) preambulumbekezdésekben már kifejtette, az indiai exportáló gyártók hatalmas tartalékkapacitással rendelkeznek. Ezen túlmenően, a (30)-(32) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint, az indiai gyártók erősen azt tűzték ki célul és arra törekednek, hogy termékeiket nagy mennyiségben értékesítsék az kiviteli piacokon. Ezen kívül - a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint - az indiai gyártók erőteljesen és egyre inkább jelen vannak az uniós kikötőkben. A fenti indokok alapján megállapítható, hogy az Indiából az Unióba irányuló behozatal esetében nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az behozatal mennyisége rövid időn belül jelentősen megnövekedne.
(76)
A (34) és (35) preambulumbekezdések szerint intézkedések hiányában valószínű, hogy az indiai behozatal dömpingelt árakon indulna újra. Továbbá - a (47) és (48) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint - a Bizottság azt is megállapította, hogy az a tény, miszerint az indiai gyártók eladási árai átlagosan 18 %-kal alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazaté (és az ilyen árkülönbözet akár a 46 %-ot is elérheti) arra utal, hogy az intézkedések hiányában az indiai gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb árakon exportálnák a vizsgált terméket az Unió piacára, azaz feltehetőleg az uniós gyártók eladási árai alá kínálnának.
(77)
A fentiek fényében megállapítható, hogy az intézkedések hiányában nagy lenne a valószínűsége annak, hogy újrainduljon a vizsgált termék Indiából származó, jelentős mennyiségű behozatala, olyan árakon, amelyek jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának.
(78)
Tekintettel az uniós gazdasági ágazat viszonylag veszélyeztetett helyzetére, amelyet a (71) és (72) preambulumbekezdések ismertetnek, az uniós áraknak alákínáló dömpingelt indiai behozatal tömeges megjelenésének a lehetősége valószínűleg kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Nevezetesen a dömpingelt behozatal jelentős mennyiségben történő újraindulása feltehetően tovább csökkentené az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését és eladási volumenét, ami termeléscsökkenéshez és a foglalkoztatás visszaeséséhez vezetne. Ez pedig - az uniós gyártók eladási árainak alákínáló behozatal jelentős mértékű árnyomásával együtt - az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyors és súlyos romlásához vezetne.
(79)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben az intézkedések hatálya lejár, a vizsgált termék Indiából származó újbóli dömpingelt behozatala következtében a kár valószínűleg megismétlődik.
G. UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(80)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel.
(81)
Az uniós érdek meghatározásának az alapja az összes különféle érintett, így az uniós gazdasági ágazat, a szóban forgó termék importőrei, kereskedői, nagykereskedői és ipari felhasználói érdekeinek az értékelése volt.
(82)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió egésze érdekeivel. A jelen vizsgálat emellett hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.
(83)
Ezen az alapon a vizsgálat arra irányult, hogy a dömping megismétlődésének valószínűségére és a kár megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem áll érdekében az intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdekei
(84)
Az (56) és (73) preambulumbekezdésekben már említettek szerint az uniós gazdasági ágazat képes volt fenntartani jelentős, bár szűkülő piaci részesedését, ugyanakkor viszont diverzifikálta a termékösszetételét azáltal, hogy bevezette a magasabb minőségű műszálas kötelek gyártását. Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat strukturálisan életképes maradt.
(85)
Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a (70)-(72) preambulumbekezdésekben megállapított következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésre vonatkozó, a (74)-(79) preambulumbekezdésekben tárgyalt érvekre, az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana, ha a dömpingellenes vám hatályát vesztené, és ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne.
(86)
Sőt, tekintettel a vizsgált termék Indiából történő behozatalának várható volumenére és áraira, ez az uniós gazdasági ágazat számára komoly veszélyt jelentene. A (78) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ilyen behozatal az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének, értékesítési volumenének és foglalkoztatási szintjének további csökkenéséhez vezetne, és az árait is lenyomná, ami az eredeti vizsgálatban tapasztalt negatív szinthez hasonló mértékűre csökkentené az ágazat nyereségességét.
(87)
A fentiekre tekintettel és az ellenkezőkre utaló jelek hiányában megállapítást nyert, hogy a hatályos intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével.
3. A független importőrök/kereskedők érdekei
(88)
A Bizottság kérdőíveket küldött ki tíz független importőr/kereskedő részére. E vállalatok közül csak egy válaszolt, és ez kifogásainak adott hangot az üggyel kapcsolatban. Mivel azonban az adott vállalat egy műszálas kötelet gyártó indiai vállalathoz kapcsolódik, nem tekinthető független importőrnek. Mivel a vállalat kapcsolatban álló importőr, az érdekei elválaszthatatlanok a kapcsolatban álló indiai gyártója érdekeitől.
(89)
Ilyen körülmények között megállapítható, hogy nem áll fenn olyan kényszerítő erejű ok, amelyből arra lehetne következtetni, hogy az intézkedések fenntartása nagymértékben negatív hatással lenne az érintett független importőrökre/kereskedőkre.
4. A felhasználók érdeke
(90)
A Bizottság levelet küldött a vizsgált termék felhasználóit tömörítő ágazati szövetség részére. A kérdőívre egyetlen felhasználó sem nyújtott be teljes választ, és a szövetségtől sem érkezett írásbeli beadvány.
(91)
Figyelemmel a felhasználók együttműködésének hiányára és arra a tényre, hogy a dömpingellenes intézkedések hatásai elhanyagolhatók lehetnek a fő felhasználó ágazatok - így a hajóépítés, a gépészet és a tengeri platformok üzemeltetése - egyéb költségeihez viszonyítva, megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása ezekre a felhasználókra nézve nem jár jelentősen negatív hatással.
5. Következtetés
(92)
Az intézkedések fenntartásától annak biztosítása várható, hogy az uniós piacon a dömpingelt indiai behozatal rövid időn belül nem indul újra jelentős mennyiségben. Így az uniós gazdasági ágazat továbbra is élvezheti az uniós piac versenyfeltételeit, csökken a gyárbezárások és a foglalkoztatás visszaesésének a veszélye. A kedvező hatások továbbá várhatóan biztosítják annak a feltételeit is, hogy az uniós gazdasági ágazat fejlettebb technológiai hátterű, innovatív termékeket fejlesszen ki új, speciális alkalmazások számára.
(93)
Meg kell jegyezni azt is, hogy az importőrök/kereskedők és az uniós felhasználók érdekeinek vizsgálata után sem merült fel olyan kényszerítő erejű ok, amely az intézkedések fenntartásának jelentős negatív hatására utalna.
(94)
Az intézkedések fenntartásának az uniós piac különböző szereplőire gyakorolt hatására vonatkozóan tett következtetések alapján az intézkedések fenntartása a Bizottság következtetése szerint nem ellentétes az Unió érdekével.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(95)
Figyelemmel a fentiekre, azaz többek között az indiai gyártók hatalmas tartalékkapacitására, erős kiviteli orientáltságukra, az uniós piac küszöbén fennálló növekvő jelenlétükre és a harmadik országok piacaira irányuló kiviteli értékesítéseik áraira, amelyek a rendes értéknél alacsonyabbak és jóval az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak a felülvizsgálati időszak során, továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat viszonylag veszélyeztetett helyzetére, valószínűsíthető, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az Indiából származó káros dömping újraindulna.
(96)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottságnak a meglévő intézkedések jelenlegi formában történő fenntartására kíván javaslatot tenni. A felek arra is kaptak lehetőséget, hogy ismertessék a nyilvánosságra hozatalt követően megtenni kívánt észrevételeiket, azonban egyik fél sem nyújtott be olyan észrevételt, amely a fenti megállapítások megváltoztatását indokolta volna. A megállapítások nyilvánosságra hozatalára vonatkozó állításokkal e rendelet megfelelő preambulumbekezdései foglalkoznak.
(97)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az 1736/2004/EK rendeletben kivetett dömpingellenes vámokat fenn kell tartani.
(98)
Mindazonáltal - és emlékeztetve arra, hogy a káros dömping megismétlődésének a veszélye megállapítást nyert - ezt az eljárást sajátos körülmények jellemzik, nevezetesen az, hogy a fennálló intézkedések már régóta hatályban vannak, és azokat egyszer már meghosszabbították, továbbá hogy az Indiából származó tényleges behozatal mennyisége - a (21)-(24) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint - nagyon alacsony. Ezeket a tényeket megfelelően tükröznie kell a tovább kiterjesztett dömpingellenes intézkedések időtartamának is, amelynek három évnek kell lennie. A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező kijelentette, hogy az intézkedéseket öt évre kellene kiterjeszteni, a rövidebb kiterjesztés melletti fenti érvelés pedig alaptalan.
(99)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint az intézkedések kiterjesztése általában egy ötéves időszakra történik. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén még mindig törékeny helyzetben volt: az eredeti vizsgálat szerint hosszú időn keresztül pénzügyi nehézségei voltak. Következésképpen a káros dömping következményeiből még nem sikerült teljesen kilábalnia. Néhány kármutató azonban azt mutatta, hogy az intézkedések elrendelése már lehetővé tette néhány tényező alapvető javulását. Ennek a bonyolult helyzetnek az elemzéséből arra lehet következtetni, hogy a káros dömping múltbeli hatásaiból való teljes és tartós kilábalásra valószínűleg a szokásos öt évnél rövidebb idő alatt fog sor kerülni. A vizsgálat alapján - figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket - egy hároméves időszaknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdaságilag és pénzügyileg teljes egészében felépüljön. Ezen okok miatt nem tűnik szükségesnek az intézkedések hosszabb időtartamra való fenntartása.
(100)
Így megállapítást nyert, hogy mivel a vizsgálat megállapításai nem támasztják alá teljes mértékben az intézkedések teljes ötéves időszakra szóló meghosszabbítását, az intézkedések időtartamát három évre kell korlátozni.
(101)
Az e rendelet 1. cikkében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételt az eredeti vizsgálat megállapításai alapján állapították meg. Így ez a vám a vizsgálat során az érintett vállalat tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az Indiából származó és az érintett vállalat mint külön jogi személy által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az 1. cikkben kifejezetten nem említett bármely más vállalat - beleértve a kifejezetten említett egy vállalattal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által előállított behozott termékekre ezek a vámtételek nem biztosíthatók; ezekre a termékekre az országos szintű vámot kell alkalmazni.
(102)
Az említett vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az kiviteli értékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Indiából származó, 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 és 5607 50 19 KN-kódú, 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, polietilénből vagy polipropilénből, valamint 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, más szintetikus szálból, azaz nejlonból, más poliamidból vagy poliészterből készült zsinegre, kötélre és hajókötélre, fonva vagy sodorva, gumival vagy műanyaggal impregnálva, bevonva, beborítva vagy burkolva is, ami nem kötöző- vagy bálázózsineg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vámtétel
Kiegészítő TARIC-kód
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Minden egyéb vállalat
82,0 %
8900
(3) Eltérő meghatározás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
E rendelet három évig marad hatályban.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.