RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1331/2011
af 14. december 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 627/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 16. august 2010 (»klagen«) af Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (»Defence Committee«) på vegne af to grupper af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse sømløse rør af rustfrit stål.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(5)
Med hensyn til de tre anmodninger om individuel undersøgelse er det blevet endelig besluttet, at de ikke kan efterkommes, da de ville gøre undersøgelsen urimeligt byrdefuld og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told udtog Kommissionen en repræsentativ stikprøve, som tegner sig for 25 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP, og over 38 % af de samarbejdsvillige eksportørers samlede eksport i UP. Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told er to ud af de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter store grupper. Gruppernes størrelse udgjorde en særlig belastning for nærværende undersøgelse både med hensyn til undersøgelsesindsatsen og analysen. Det var under disse omstændigheder ikke muligt at efterkomme anmodningerne om individuel undersøgelse fra yderligere eksporterende producenter.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(6)
Det skal erindres, at den pågældende vare, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, er sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), med oprindelse i Kina, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (»den pågældende vare«).
(7)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til den pågældende vare efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, bekræftes betragtning 15 til 19 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Samme vare
(8)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(9)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger anfægtede et antal parter nogle af konklusionerne i forbindelse med afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning 21-43 i forordningen om midlertidig told.
(10)
En part hævdede, at Kommissionen ikke fremlagde prisforskellen på råmaterialer mellem EU-markedet og det kinesiske marked. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at forskellen i nominelle priser mellem Unionens, USA's og Kinas priser på råmaterialer både fremlægges i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling og i forordningen om midlertidig told. Som fastslået i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told ligger denne forskel i gennemsnit og afhængigt af stålkvaliteten på omkring 30 %. Med hensyn til de informationskilder, der ligger til grund for denne sammenligning, har Kommissionen anvendt oplysninger fra samarbejdsvillige EU-producenter og eksporterende producenter i Kina. Oplysningerne er blevet krydstjekket med offentligt tilgængelige kilder (3).
(11)
Det blev endvidere hævdet, at Kommissionen ikke foretog nogen sammenligning mellem priserne på jernmalm importeret til Kina og de internationale markedspriser. En påstand i relation hertil var, at der ikke er fremlagt oplysninger om jernmalms indvirkning på priserne for de råmaterialer (billets, ingots og rundstål), som producenterne af den pågældende vare køber. Henvisningen til jernmalm i betragtning 28 i forordningen om midlertidig told tager udgangspunkt i komparative fordele som en mulig forklaring på de lave priser for billets, ingots og rundstål i Kina. Jernmalm samt nikkel og krom er vigtige udgiftsforøgende faktorer i fremstillingen af billets, ingots og rundstål af rustfrit stål. Da priserne på jernmalm, nikkel og krom imidlertid generelt følger de internationale markedspriser, kan de kun have en begrænset indvirkning på prisforskellen mellem Unionens og Kinas billets, ingots og rundstål samt i sidste ende sømløse rør af rustfrit stål. Derfor var de konklusioner, der førte til afvisningen af kriterium 1 i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, ikke baseret på priserne på jernmalm, men på prisforskellen mellem de råmaterialer, bl.a. billets, ingots og rundstål, der indgår direkte i fremstillingen af den pågældende vare. Denne prisforskel førte sammen med den påviste statslige indgriben (eksportafgift og ingen momsrefusion) til den konklusion, at det ikke er blevet godtgjort, at kriterium 1 for at indrømme markedsøkonomisk behandling var opfyldt.
(12)
En part gentog ved flere lejligheder den samme påstand vedrørende de proceduremæssige aspekter ved afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Påstanden vedrørte konsultationerne med det rådgivende udvalg af medlemsstater, og navnlig de oplysninger, som udvalget under den nuværende undersøgelse har fået fremsendt. Der blev redegjort for sagen i to skrivelser til parten, og den var genstand for flere udvekslinger med høringskonsulenten. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at udvekslingen af oplysninger vedrørende konsultationer med rådgivende udvalg af medlemsstater kun må videregives, hvis dette udtrykkeligt fremgår af grundforordningen, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 5. De gældende bestemmelser giver ikke parter tilladelse til at få adgang til udvekslingerne mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
(13)
Den samme part fremsatte en række påstande, der fortrinsvist vedrørte spørgsmålet om fordrejninger på markedet for råmaterialer. Det blev hævdet, at de billets af rustfrit stål, der blev købt på det kinesiske hjemmemarked, kun udgjorde en del af indkøbene af råmaterialer i UP. Det skal i den henseende først og fremmest bemærkes, at der i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke fastsættes nogen tærskel for den andel af indkøbte råmaterialer, der må gøres til genstand for fordrejninger. Det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), at udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt skal afspejle markedsværdierne. Vigtigere er det dog, at Kommissionen forklarede, at fordrejningerne på det kinesiske marked for råmaterialer vedrører de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, og ikke kun billets. De vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, er billets, ingots og rundstål af rustfrit stål, som udgør over 50 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Disse råmaterialer henhører sammen under HS-kode 7218 10 (ingots af rustfrit stål og andre ubearbejdede former for rustfrit stål). De er alle pålagt en eksportafgift på 15 %, og der ydes ikke refusion af momsen på 17 % ved eksport. Det er i den henseende, at der er konstateret fordrejninger, hvilket har ført til konklusionen om, at ingen af de kinesiske stikprøveudvalgte eksporterende producenter fra Kina opfyldte kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling. De råmaterialer, der i den pågældende virksomhed anvendes til fremstilling af den pågældende vare, og som indkøbes på det kinesiske hjemmemarked, tegner sig for en væsentlig del, nemlig omkring 30 % af indkøbene. Det skal hertil bemærkes, at en anden stor andel importeres fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
Fokuseres der specifikt på køb fra ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører, svarer indkøbene på hjemmemarkedet faktisk til 56 %. I modsætning til partens påstand var der derfor ikke givet en forkert fremstilling af kendsgerninger for så vidt angår afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, hverken i kommunikationen med parten eller i konsultationerne med det rådgivende udvalg, som var orienteret om samtlige fremførte argumenter. Påstanden må derfor afvises.
(14)
En virksomhed hævdede, at afgørelsen om at afvise markedsøkonomisk behandling bør være individuel og virksomhedsspecifik i modsætning til denne sag, hvor institutionerne har udvidet de generelle konklusioner om landet til også at gælde de enkelte producenter. Dette argument kan ikke accepteres. Institutionernes analyse blev foretaget individuelt for hver stikprøveudvalgt producent. Det er korrekt, at institutionerne har draget den samme konklusion for de tre producenter, men det skyldes, at staten griber ind i producenternes beslutningsproces, som forklaret i forordningen om midlertidig told.
(15)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionen om at afvise alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling, som fastslået i betragtning 21-43 i forordningen om midlertidig told.
2. Normal værdi
a) Referenceland
(16)
En part hævdede, at USA burde være brugt som referenceland. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at der i betragtning 46-48 i forordningen om midlertidig told redegøres grundigt for årsagerne til afgørelsen om ikke at bruge USA som referenceland. Da parten ikke uddybede sin påstand og ikke fremførte nogen yderligere argumenter, som kunne ændre konklusionerne med hensyn til USA som et muligt referenceland, må påstanden afvises.
(17)
Det skal samtidig understreges, at Kommissionen fortsatte sin indsats for at få et egnet referenceland til at samarbejde. Som følge af den indsats, der henvises til i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told, kontaktede Kommissionen producenter i Brasilien, Canada, Malaysia, Mexico, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan og Ukraine. Alt i alt er 46 virksomheder blevet kontaktet, men ingen viste samarbejdsvilje.
(18)
I betragtning af ovenstående bekræftes den foreløbige konklusion om, at den normale værdi fastsættes på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(19)
Som det fremgår af betragtning 49-51 i forordningen om midlertidig told, fastsættes den normale værdi på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, for de varetyper, der kommer tættest på med samme diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne).
(20)
Parternes bemærkninger vedrørende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen, samt bemærkninger vedrørende justeringer (f.eks. af forskelle i handelsled og kvalitetsopfattelse) er behandlet i betragtning 45 og 46 nedenfor.
(21)
En virksomhed hævdede, at den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af prisen på ubearbejdede huljern af rustfrit stål ved import fra Unionen til USA eller fra EU-producenter til Unionen. Denne påstand er ikke blevet yderligere uddybet. Virksomheden fremførte ikke argumenter for, hvordan denne konstruktion ville være bedre egnet til fastsættelse af den normale værdi end den metode, der anvendes i forordningen om midlertidig told. Det er navnlig ikke blevet uddybet, hvorfor det ville være mere hensigtsmæssigt at fastsætte den normale værdi på grundlag af prisen for huljern i stedet for at basere den på EU-erhvervsgrenens pris for samme vare.
(22)
Det er endvidere ikke blevet uddybet, hvorfor Unionen’s eksport til USA skal tages i betragtning. Dette alternativ synes ikke at være hensigtsmæssigt, især da alle samarbejdsvillige producenter i USA er afhængige af import fra deres EU-moderselskaber, som allerede nævnt i betragtning 48 i forordningen om midlertidig told. Desuden betyder de høje forarbejdningsomkostninger i USA, som netop er årsagen til, at USA ikke betragtes som et egnet referenceland, at den foreslåede metode ikke er hensigtsmæssig, jf. betragtning 48 i forordningen om midlertidig told.
(23)
Hvad angår eksport fra USA til Unionen, er dette spørgsmål blevet behandlet i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told. Det blev anslået, at USA's eksportpriser ville blive påvirket af de høje produktionsomkostninger, og at eksportmængderne ville blive meget begrænsede.
(24)
Den samme virksomhed foreslog at fastsætte den normale værdi på grundlag af de faktiske priser for huljern af rustfrit stål importeret af EU-producenter. Imidlertid samarbejder den EU-producent, der importerer huljern fra Indien til Unionen, som nævnt i klagen, ikke i denne undersøgelse, og ingen af de stikprøveudvalgte EU-producenter importerer huljern fra noget land uden for Unionen. Derfor kan den foreslåede metode ikke anvendes.
(25)
Med hensyn til ovenstående bekræftes fastsættelsen af den normale værdi i betragtning 49-51 i forordningen om midlertidig told.
3. Eksportpris
(26)
En part gentog sin påstand om, at ordredatoen burde betragtes som salgsdato frem for fakturadatoen for at sikre en rimelig sammenligning. Denne påstand blev fremsat under henvisning til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Som den pågældende part allerede er blevet orienteret om under høringen med høringskonsulenten den 11. marts 2011, henviser denne bestemmelse specifikt til valutaomregning, dvs. den vekselkurs, der anvendes, når prissammenligningen nødvendiggør en valutaomregning. Henvisningen til datoen på indkøbsordren vedrører derfor valutaomregning inden for rammerne af en rimelig sammenligning mellem eksportpris og normal værdi og vedrører ikke omsætning og mængden af eksportsalg til Unionen under UP.
(27)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. Derfor bekræftes betragtning 52 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Sammenligning
(28)
Som fastslået i betragtning 20 ovenfor er parternes bemærkninger vedrørende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen, samt bemærkninger vedrørende justeringer (f.eks. af forskelle i handelsled og kvalitetsopfattelse) blevet behandlet i betragtning 45 og 46 nedenfor.
(29)
En part anfægtede metoden med at sammenligne eksportprisen og den normale værdi på grundlag af tre specifikke parametre (diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne)). Parten hævdede, at der burde være foretaget mere detaljerede sammenligninger, f.eks. ved også at tage højde for andre parametre, navnlig godstykkelse, længde og testning.
(30)
Kommissionens tjenestegrene indsamlede oplysninger vedrørende en række forskellige parametre, herunder længde, godstykkelse og testning.
(31)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastslås dumpingmargenen normalt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af priserne for alle eksporttransaktioner. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 11, bør dumpingberegningerne være baseret på »alle eksporttransaktioner til Fællesskabet«, men de bør foretages »under hensyntagen til de relevante bestemmelser om en rimelig sammenligning«. Virksomheden henviste til det såkaldte varekontrolnummer og de heri indeholdte parametre. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at varekontrolnummeret er et redskab, der anvendes i undersøgelsen til at strukturere og organisere den væsentlige mængde af yderst detaljerede oplysninger, som virksomhederne fremsender. Det bidrager til at foretage en mere detaljeret analyse af forskellige produktegenskaber inden for kategorien af den pågældende vare og den samme vare. Sammenligningen var baseret på de mest relevante egenskaber for at sikre en rimelig sammenligning.
(32)
Som følge af virksomhedens påstand forklarede Kommissionen i en skrivelse, at godstykkelsen på et rør er proportional med rørets vægt og dermed indirekte omfattet af sammenligningen. Andre egenskaber, såsom testning, har kun en lille indvirkning på sammenligningen. Eksempelvis er næsten alle de pågældende varer omfattet af standardtest.
(33)
Det skal understreges, at Kommissionen i modsætning til partens påstande ikke har ladet nogen oplysninger ude af betragtning. Det er dog ikke ualmindeligt, at nogle af de parametre, der anvendes i varekontrolnummeret, er mindre væsentlige, og at nogle specifikke parametre danner et bedre sammenligningsgrundlag end andre. Der er i sammenligningen ikke set bort fra rør på grundlag af fysiske forskelle eller af andre grunde, og der er heller ikke skabt nye varetyper. Tværtimod omfattede sammenligningen alle former for salg, uanset diameter eller rørlængde.
(34)
Virksomheden hævdede yderligere, at Kommissionens fremgangsmåde forhindrede virksomheden i at fremsætte krav om justeringer for fysiske egenskaber. Denne påstand er igen blevet baseret på den kendsgerning, at Kommissionen foretog sammenligningen på grundlag af tre parametre og ikke flere og er allerede blevet behandlet ovenfor i betragtning 31 ff.
(35)
Med hensyn til sammenligningsproceduren, som samme part også gjorde indvendinger mod, skal det bemærkes, at virksomheden havde fuld lejlighed til at kommentere de foretagne beregninger i sit eget tilfælde. Nærmere oplysninger om disse beregninger blev fremlagt på dagen for offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Ved en skrivelse af 11. juli 2011 kommenterede virksomheden spørgsmålet om de anvendte parametre i sammenligningen og anmodede om yderligere præciseringer. Kommissionens tjenestegrene fremsendte et svar den 19. juli 2011. Virksomheden gentog herefter sine argumenter i en skrivelse af 29. juli 2011. Virksomheden var uenig i sammenligningsgrundlaget og hævdede igen, at parametre som godstykkelse, længde eller testning havde en indvirkning på prisen. Som fastslået ovenfor erkender Kommissionen, at disse parametre havde en vis indvirkning på prisen. Det blev dog anset for mere hensigtsmæssigt at basere beregningerne på de tre vigtigste parametre, da det førte til det største matchningsniveau og samtidig gjorde det muligt at finde matchende salg for alle eksporttransaktioner.
(36)
Virksomheden hævdede, at den var forhindret i at fremsætte krav om justeringer. Det argument må afvises. Det var muligt at fremsætte krav under hele proceduren, ikke mindst på tidspunktet for den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, hvor virksomheden fik fuldt kendskab til beregningerne i detaljer.
(37)
En part hævdede, at anvendelsen af de samme produktionsomkostninger for rør med en lille og en stor diameter ikke afspejlede de faktiske omkostninger, da der var meget større omkostninger for rør med en stor diameter. Parten kom dog ikke med noget alternativ og uddybede heller ikke sin påstand. Da der ikke er foreslået nogen alternativ metode, betragtes den anvendte metode derfor som den mest hensigtsmæssige.
(38)
En virksomhed hævdede, at antallet af justeringer (den kendsgerning, at Kommissionen kun har anvendt tre parametre, justeringer af forskelle i kvalitetsopfattelse og handelsled) indikerer, at EU-producenternes varer næppe kan sammenlignes med de importerede kinesiske varer. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at institutionerne foretager justeringer, fordi de ganske enkelt er et grundlæggende element i enhver dumpingberegning. Disse justeringer er fastsat i grundforordningen og rejser således ikke tvivl om sammenligneligheden mellem den pågældende vare og den samme vare. Det høje matchningsniveau bekræfter faktisk, at den pågældende vare og den samme vare er fuldt sammenlignelige.
(39)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 53-54 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Dumpingmargen
(40)
En part hævdede, at dumpingmargenen burde beregnes på kvartalsbasis på grund af de store prissvingninger på nikkel. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi i dette tilfælde ikke er en sammenligning mellem priser og omkostninger, men kun mellem de vejede gennemsnitlige salgspriser (den normale værdi blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgspriser). Endvidere var stigningen i nikkelpriserne en stigning i verdensmarkedspriserne og derfor ikke et isoleret kinesisk fænomen. Stigningen påvirkede højst tre måneder af UP, mens salget af den pågældende vare fandt sted i hele UP. Desuden skal ændringer i råmaterialepriserne betragtes som en naturlig del af forretningsaktiviteter. De stigende nikkelpriser burde have den samme indvirkning på både EU-producenter og kinesiske producenter, eftersom nikkel er noteret på London Metal Exchange. Enhver forskel ville skyldes fordrejede råmaterialepriser i Kina og bør derfor ikke medtages i beregningen. Derfor må påstanden afvises, og sammenligningen baseres på de kinesiske årlige gennemsnitlige eksportpriser og de årlige gennemsnitlige EU-priser, behørigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Påstanden blev derfor afvist.
(41)
En kinesisk producent fremsatte en underbygget påstand om, at beregningen af justeringer i dennes individuelle dumpingberegning var ukorrekt. Kommissionen accepterede denne påstand og foretog en ny beregning, der resulterede i en dumpingmargen på 83,7 %. Bortset fra denne ændring bekræftes konklusionerne i betragtning 55-61 i forordningen om midlertidig told hermed. De reviderede dumpingmargener er som følger:
Endelig dumpingmargen
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
71,5 %
Alle andre virksomheder
83,7 %
E. SKADE
1. EU-erhvervsgren
(42)
Der blev efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger ikke fremsat påstande vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og til, hvorvidt stikprøven af EU-producenter var repræsentativ. Derfor bekræftes betragtning 62-63 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. EU-forbruget
(43)
Der blev ikke fremsat påstande vedrørende EU-forbruget. Derfor bekræftes betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Import fra det pågældende land
(44)
Der blev ikke fremsat påstande fra interesserede parter vedrørende de foreløbige konklusioner om dumpingimportens størrelse, markedsandel og prisudvikling. Derfor bekræftes betragtning 67-69 i forordningen om midlertidig told hermed.
(45)
For så vidt angår beregningen af prisunderbuddet på import fra Kina, anmodede både de kinesiske eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen om yderligere oplysninger vedrørende den metode til fastsættelse af visse justeringer (såsom forskelle i omkostninger efter import, i handelsled og i markedsopfattelse af kvalitet), der var blevet anvendt ved beregningen. Kommissionen har imødekommet disse anmodninger ved at fremlægge, hvordan disse justeringer blev fastsat samtidig med, at reglerne om fortrolighed blev overholdt.
(46)
Der blev som følge af kommentarerne fra en kinesisk producent foretaget en mindre rettelse i beregningen af prisunderbuddet, da justeringen for forskelle i handelsleddet i den foreløbige beregning også omfattede en del af omkostningerne efter import, som samtidig var blevet medregnet i en separat justering for forskelle i alle omkostninger efter import. Rettelsen resulterede i en ændring på mindre end ét procentpoint i underbudsmargenerne og skadestærsklen (jf. betragtning 82 og 83 nedenfor for en revision af skadestærsklen) i forhold til den midlertidige fase.
(47)
Bortset fra ovennævnte ændringer, og da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 70-71 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(48)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede et antal kinesiske producenter, at visse indikatorer skulle udelukkes fra skadesundersøgelsen. De fastslog navnlig, at produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt i samme takt som EU-forbruget, og mente derfor ikke, at disse indikatorer skulle betragtes som faktorer i undersøgelsen om væsentlig skade. Der blev fremsat en lignende påstand vedrørende salget på EU-markedet, der angiveligt ligeledes faldt i samme takt som faldet i forbruget.
(49)
Det skal i denne sammenhæng for det første bemærkes, at det ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 5, er »alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på denne erhvervsgrens situation«, som skal undersøges i en undersøgelse om skade. Den mulige indvirkning af andre faktorer end dumpingimporten, der kan have forvoldt skade, behandles i kapitel F. Årsagssammenhæng, navnlig under punktet vedrørende andre faktorers indvirkning (jf. betragtning 59-69 nedenfor).
(50)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 72-89 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende skade
(51)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 90-92 i forordningen om midlertidig told hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten og den økonomiske afmatning
(52)
Nogle parter gentog deres påstande fra den midlertidige fase om, at det i et stort omfang er andre faktorer end dumpingimporten, der har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(53)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod visse kinesiske eksporterende producenter i den forbindelse navnlig, at den faldende salgsmængde og tabet af markedsandele for en stor del skyldtes faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise snarere end dumpingimporten fra Kina. De påstod endvidere, at det samme fald i priserne på kinesisk import og i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode (med henholdsvis 9 % og 8 %) også vidnede om, at de faldende priser i EU-erhvervsgrenen udelukkende skyldtes faldende efterspørgsel snarere end virkninger af dumpingimporten.
(54)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told erkendes, at den økonomiske afmatning og det deraf følgende fald i efterspørgslen havde en negativ indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen, og at det som sådan kan have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan dog på ingen måde mindske de skadevoldende virkninger af den kinesiske dumpingimport til lave priser, der i betydeligt omfang har kunnet forøge sin andel på EU-markedet i den betragtede periode.
(55)
Som forklaret i betragtning 104 og 105 i forordningen om midlertidig told er virkningerne af dumpingimporten faktisk endnu mere skadelige i en periode med faldende efterspørgsel end i en årrække med hurtig vækst. Det lader til, at den kinesiske import vedvarende har underbudt EU-priserne i hele den betragtede periode. Desuden lå prisunderbuddet i UP på mellem 21 % og 32 %, og den kinesiske import udgjorde mere end 18 % af Unionens markedsandel som følge af en væsentlig fremgang på 7,9 procentpoint i den betragtede periode. Mens den kinesiske import derfor lagde et åbenbart pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvilket forhindrede denne i at fastsætte omkostningsdækkende (for ikke at sige overskudsgivende) priser, gjorde den stigende mængde og markedsandel af denne import det samtidig umuligt for EU-erhvervsgrenen at sigte mod øget produktion, kapacitetsudnyttelse og salg, navnlig med henblik på råvarer, der hovedsagelig sælges via distributører.
(56)
For det andet ville det i dette tilfælde have fordrejet undersøgelsen at drage konklusioner udelukkende på grundlag af udvalgte skadesindikatorer, såsom salgsmængde og markedsandel eller salgspriser alene. Eksempelvis var den faldende salgsmængde og tabet af markedsandele bl.a. kombineret med et kraftigt fald i rentabilitet og skyldtes i vid udstrækning pristrykket fra dumpingimporten. Med hensyn til selve spørgsmålet om markedsandel tabte EU-erhvervsgrenen 3,6 procentpoint til fordel for den kinesiske import i den betragtede periode. Endelig kan det igen i betragtning af underbuddet og stigningen i den kinesiske import i både relative og absolutte tal på ingen måde konkluderes, at faldet i EU-producenternes priser ikke var forbundet med dumpingimportens prisniveau.
(57)
I betragtning af ovenstående bekræftes årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt, på grundlag af en kombination af de store mængder og det pristryk, som den kinesiske import udøvede på EU-erhvervsgrenen.
(58)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
(59)
For så vidt angår virkningerne af import fra andre tredjelande til Unionen, hævdede nogle kinesiske eksporterende producenter, at 1,0 procentpoint ud af EU-erhvervsgrenens tabte markedsandel på 3,6 procentpoint burde tilskrives import fra Japan og Indien. Men faktisk øgede den kinesiske import sin markedsandel på bekostning af både anden import og EU-erhvervsgrenen. Stigningen i den kinesiske markedsandel på 7,9 procentpoint kan inddeles i et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen på 3,6 procentpoint og et tab af markedsandelen for anden import på 4,3 procentpoint.
(60)
De samme kinesiske eksporterende producenter hævdede, at gennemsnitspriserne på importen fra udvalgte tredjelande, navnlig Ukraine, Indien og USA, også var faldet kraftigt, hvilket kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Det skal dog i den sammenhæng bemærkes, at gennemsnitsimportprisen fra alle andre tredjelande end Kina samlet set voksede med 34 % i den betragtede periode. Som fastslået i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told var gennemsnitsimportprisen fra USA betydeligt højere end priserne på EU-markedet. Som det også blev understreget i samme betragtning faldt markedsandelen for import fra Ukraine, mens USA og Indien bevarede relativt stabile markedsandele. Det kan dog ikke på grundlag af Eurostats tal for denne import konkluderes, at importen fra andre tredjelande har spillet en væsentlig rolle for forværringen af EU-erhvervsgrenens situation, og at den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og skaden dermed skal brydes.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende konklusionerne i betragtning 97-102 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
(62)
Med hensyn til virkningerne af den økonomiske afmatning undersøges årsagerne til, hvorfor den økonomiske afmatning ikke kan betragtes som en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen, i betragtning 52-58 ovenfor. Da ingen af de fremsatte bemærkninger viste det modsatte, bekræftes konklusionerne i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told hermed.
(63)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende konklusionerne om EU-erhvervsgrenens eksportresultater i betragtning 107-108 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
(64)
Et antal kinesiske eksporterende producenter hævdede, at den stigning i enhedsproduktionsomkostningerne på 18 %, der omtales i betragtning 109 i forordningen om midlertidig told, spillede en vigtigere rolle for EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet end dumpingimporten, og anmodede om en mere detaljeret undersøgelse af konsekvenserne af denne stigning i enhedsomkostningerne.
(65)
Kommissionen undersøgte spørgsmålet og fandt, at stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne kan tilskrives højere produktionsomkostninger som følge af højere råmaterialepriser samt faste omkostninger, såsom direkte arbejdskraftomkostninger, afskrivningsomkostninger, faste fremstillingsomkostninger og SA&G-omkostninger, og også det hurtige fald i produktionen.
(66)
Da de svingende råmaterialeomkostninger i vid udstrækning dækkes af EU-erhvervsgrenens prissætningsmekanisme, det såkaldte legeringstillæg, hvor priserne direkte følger noteringen af de vigtigste råmaterialer, såsom nikkel, molybdæn og krom, vil det sandsynligvis ikke have en stor indvirkning på rentabiliteten. Til gengæld havde de andre faktorer i form af utilstrækkelige produktions- og salgsmængder en direkte indvirkning på rentabilitetsniveauet. Da EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder ville have været betydeligt større uden dumpingimporten, kan det ikke konkluderes, at stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne i sig selv er en vigtigere årsag til skaden end dumpingimporten, da den er uløseligt forbundet med stigningen i mængden af dumpingimport.
(67)
Nogle kinesiske eksporterende producenter hævdede yderligere, at EU-erhvervsgrenens undladelse af at foretage en omstrukturering trods det faldende forbrug kan have været en vigtig årsag til den skade, der er konstateret.
(68)
Det skal i den sammenhæng for det første bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke alene skulle håndtere konsekvenserne af det faldende forbrug, men også overkomme virkningerne af dumpingimporten i en periode med faldende forbrug. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenen i) opretholdt sin produktionskapacitet i forventning om krisens midlertidige karakter og en snarlig genopretning og ikke kan forventes at tilpasse sin kapacitet efter den stigende importmængde fra Kina til unormalt lave dumpingpriser, ii) fortsat udviklede sin produktpalet med fokus på specialiserede varer af højere værdi, hvor den kinesiske konkurrence er knap så fremtrædende, og iii) reducerede sin arbejdsstyrke med 8 % og de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger per arbejdstager med 2 % i den betragtede periode (ser man udelukkende på de beskæringer, der er foretaget i kriseperioden, altså mellem 2008 og UP, svarer de henholdsvis til godt 19 og 11 procentpoint). Alle disse faktorer viser, at EU-erhvervsgrenen har været yderst aktiv med at træffe foranstaltninger i et forsøg på at imødegå de negative konsekvenser af den forvoldte skade. Ovennævnte tiltag har dog vist sig at være utilstrækkelige til at modvirke de skadelige virkninger af dumpingimporten i en periode med lav efterspørgsel.
(69)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 109-110 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(70)
Ingen af de fremsatte bemærkninger fra de interesserede parter har påvist, at virkningen af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina har været af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er konstateret. I betragtning af ovenstående konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som defineret i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(71)
Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, som er gengivet i betragtning 111-113 i samme forordning, bekræftes derfor hermed.
G. UNIONENS INTERESSER
(72)
På baggrund af parternes bemærkninger fortsatte Kommissionen sin analyse vedrørende Unionens interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(73)
Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger eller oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 116-120 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(74)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes betragtning 121-123 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Brugernes interesser
(75)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fremsatte en brugervirksomhed, som ikke havde været samarbejdsvillig, bemærkninger vedrørende Unionens interesser. Brugeren hævdede navnlig, at antidumpingforanstaltningerne vil have en væsentlig indvirkning på virksomheden. Virksomheden fastslog, at rør af rustfrit stål er en afgørende komponent i flere produkter på efterfølgende produktionstrin, som fremstilles af denne bruger (f.eks. varmevekslere), og at der også var et yderligere problem med forsyningssikkerheden i betragtning af de forsinkelser, virksomheden havde oplevet med hensyn til visse leverancer fra EU-producenter.
(76)
Da denne bruger dog kun erhverver 5 % af sine rør af rustfrit stål i Kina, tyder det på, at den mulige indvirkning på denne virksomhed er ret begrænset, både hvad angår omkostninger og forsyningssikkerhed.
(77)
Hvad angår de påståede omkostningsvirkninger, kunne virksomheden ikke underbygge denne påstand med faktiske data. Der skal desuden mindes om, at omkostningsvirkningerne for den ene fuldt samarbejdsvillige bruger blev betragtet som ubetydelige, både hvad angår selve virksomheden og den afdeling, som bruger rør af rustfrit stål, jf. betragtning 124-125 i forordningen om midlertidig told.
(78)
Med hensyn til det problem med forsyningssikkerhed, som brugeren kom ind på, skal det erindres, at der er mange andre tredjelande end Kina, der fortsat eksporterer rør af rustfrit stål til Unionen. Hertil kommer, at EU-erhvervsgrenen fortsat er den største leverandør af varen, og dens fortsatte eksistens er derfor afgørende også for brugerindustrien.
(79)
Selv om det i den midlertidige fase også blev overvejet, om antidumpingforanstaltningerne ville få en større indvirkning på de brugere, der anvender betydelige mængder rør af rustfrit stål importeret fra Kina til fremstilling af produkter på efterfølgende produktionstrin (jf. betragtning 126 i forordningen om midlertidig told), blev det i mangel af underbyggede påstande og nye oplysninger efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger konkluderet, at de afgørende fordele for EU-erhvervsgrenen ved indførelsen af antidumpingforanstaltninger lader til at opveje de forventede negative virkninger på sådanne brugere. Derfor bekræftes konklusionerne vedrørende brugernes interesser i betragtning 124-130 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(80)
På baggrund af ovenstående konkluderes det endeligt, at der i det store og hele ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 131-132 i forordningen om midlertidig told hermed.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(81)
Klagerne hævdede, at den målfortjeneste på 5 %, der blev fastlagt i den midlertidige fase, var uforholdsmæssigt lav, og gentog, at niveauet på 12 % ville være berettiget, idet den pågældende industri er kapitalintensiv og konstant har brug for tekniske forbedringer og opdateringer, hvilket kræver væsentlige investeringer. Klagerne hævdede, at det var nødvendigt med et sådant rentabilitetsniveau for at give tilstrækkeligt afkast og muliggøre disse investeringer. Ovenstående påstand var dog ikke på overbevisende måde underbygget med faktiske tal. Det konkluderes derfor, at en fortjenstmargen på 5 % som fastsat i den midlertidige fase, bør bibeholdes.
(82)
Hvad angår fastsættelsen af skadestærsklen, blev der ved beregningen af skadestærsklen, jf. betragtning 45 ovenfor, også taget højde for den mindre rettelse vedrørende justeringen for forskelle i handelsleddet, som påvirkede beregningen af prisunderbuddet.
(83)
Ovenstående ændring førte til en mindre revision af skadestærsklen. Som det fremgår af nedenstående tabel ligger skadestærsklen således på mellem 48,3 % og 71,9 %:
Virksomhed/virksomheder
Skadestærskel
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
(84)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at skadesmargenen som følge af den skade, som den økonomiske krise har forvoldt, bør fastsættes på grundlag af prisunderbud snarere end på unormalt lave salgspriser, og at denne metode var blevet anvendt i en række antidumpingprocedurer (4). I alle de undersøgelser, som den eksporterende producent har henvist til, var der imidlertid særlige omstændigheder vedrørende erhvervsgrenen eller den økonomiske sektor (truslen om at skabe et monopol, en væsentlig kapacitetsstigning i EU-erhvervsgrenen på et modent marked, langvarigt manglende overskud i erhvervsgrenen på verdensplan), som lå til grund for den usædvanlige anvendelse af denne specifikke metode. Det er ikke tilfældet i denne undersøgelse, eftersom den økonomiske krise har påvirket den globale økonomi som sådan og derfor ikke kan siges at være specifik for den erhvervsgren, der fremstiller sømløse rør af rustfrit stål.
2. Endelige foranstaltninger
(85)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør de endelige foranstaltninger fastsættes på grundlag af skadestærsklen, da skadestærsklen er lavere end den konstaterede dumpingmargen.
(86)
I betragtning af ovenstående fastsættes toldsatserne, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til:
Virksomhed/virksomheder
Endelig antidumpingtold
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
(87)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende de pågældende virksomheder. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer, der har oprindelse i Kina og er fremstillet af de nævnte virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(88)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter fremlæggelsen for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.
(89)
Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(90)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgs- enheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(91)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(92)
Der blev taget behørigt hensyn til de interesserede parters bemærkninger. Ingen af bemærkningerne var af en sådan art, at de kunne ændre undersøgelsesresultaterne.
(93)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(94)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(95)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen (den endelige toldsats indført ved denne forordning er højere end den midlertidige told indført ved forordningen om midlertidig told), anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 og 7304900091), med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed/virksomheder
Endelig antidumpingtold
Taric-tillægs-kode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Virksomheder opført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af en midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2011 på importen af sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00, med oprindelse i Kina, opkræves endeligt.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed
-
ikke eksporterede den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare til Unionen i UP (1. juli 2009 til 30. juni 2010)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen,
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 56,9 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Geneve, den 14. december 2011.
A TANÁCS 1331/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. december 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó, egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 627/2011/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítása panasz (a továbbiakban: a panasz) alapján történt, amelyet 2010. augusztus 16-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt - az adott esetben összesen több mint 50 %-ot - képviselő gyártók nevében.
(3)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
Egyéni vizsgálat
(5)
Az egyéni vizsgálatra irányuló három kérelmet illetően a végleges határozat megállapította, hogy azok nem lefolytathatók, mivel azok a vizsgálatot indokolatlanul megnehezítenék, és megakadályoznák a vizsgálat időben való lezárását. Az ideiglenes rendelet (6) preambulumbekezdése szerint a Bizottság reprezentatív mintát választott ki, amelynek elemei a vizsgált időszak során az Eurostat által jegyzett teljes import 25 %-át, illetve a vizsgált időszak során az együttműködő exportőröktől származó teljes volumen több mint 38 %-át adták. Amint azt az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdése említi, a mintavételbe bevont három gyártóból kettő egy-egy nagy cégcsoport tagja. A vállalatcsoportok mérete különösen nagy nehézséget jelentett mind a vizsgálat, mind pedig az elemzés során. Ilyen körülmények között további gyártóktól egyéni vizsgálatra irányuló kérelmek elfogadására nem volt lehetőség.
C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(6)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése szerint az érintett termékek a KNK-ból származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó egyes, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket (a továbbiakban: érintett termék).
(7)
Az érintett termékkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (15)-(19) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
2. Hasonló termék
(8)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(9)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (21)-(43) preambulumbekezdései alapján néhány érdekelt fél megkérdőjelezte a piacgazdasági elbánás megállapításával kapcsolatos egyes eredményeket.
(10)
Az egyik fél állítása szerint a Bizottság nem hozta nyilvánosságra az uniós és a kínai piac nyersanyagárai közötti különbséget. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mind a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kihirdetés, mind pedig az ideiglenes nyilvánosságra hozatal tartalmazza az uniós, az egyesült államokbeli és a kínai piac nyersanyagárai közötti különbséget. Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdése szerint e különbség átlagosan és az acél fokozatától függően körülbelül 30 %. A Bizottság az összehasonlításhoz együttműködő uniós gyártóktól és kínai gyártóktól származó adatokat használt fel. Ezeket az adatokat néhány nyilvánosan hozzáférhető forrással is összevetették (3).
(11)
A felek azt is kifogásolták, hogy a Bizottság nem hasonlította össze a Kínába importált vasérc árát a nemzetközi piaci árakkal. Egy ide vonatkozó állítás szerint nem történt adatszolgáltatás azzal kapcsolatban sem, hogy a vasérc az érintett termék gyártói által vásárolt nyersanyag (buga, ingot, köracél) árára milyen hatást gyakorol. Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdése a komparatív előnnyel kapcsolatban ugyanakkor megemlíti a vasércet a Kínában a bugák, ingotok és a köracél alacsony árára adott lehetséges magyarázat elemzése során. A rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél gyártása során a vasérc mellett a nikkel és a króm a fő költségtényező. Ugyanakkor mivel a vasérc, a nikkel és a króm árát a nemzetközi piaci határozza meg, az Unióban illetve a Kínában gyártott bugák, ingotok és a köracél, majd végül a rozsdamentes acélból készült csövek árai közötti különbségre csupán korlátozott hatással lehet. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem 1. kritériumának elutasításához vezető megállapítások így nem a vasérc árán, hanem az érintett termék gyártása során közvetlenül felhasznált nyersanyagok (buga, ingot, köracél) árkülönbségén alapultak; ez az árkülönbség a megállapított állami beavatkozással (exportadó és a forgalmi adó vissza nem térítése) együtt arra a következtetésre vezetett, hogy a piacgazdasági elbánás megadásának 1. kritériuma nem teljesült.
(12)
Az egyik fél több alkalommal is megismételte ugyanazon kifogását a piacgazdasági elbánás megállapításának eljárási vonatkozásával kapcsolatban. A kifogás a tagállamok tanácsadó bizottságával történt konzultációkkal, nevezetesen a vizsgálat során e bizottság számára továbbított információkkal kapcsolatos. Ez a kérdés a félnek küldött két levélben is kifejtésre került, valamint a meghallgató tisztviselővel folytatott számos konzultációnak is tárgya volt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 19. cikke (5) bekezdésének értelmében a tagállamok tanácsadó bizottságával folytatott konzultációkkal kapcsolatos információcserét nem lehet nyilvánosságra hozni, kivéve az alaprendelet által kifejezetten meghatározott esetekben. Ennek megfelelően a hatályos rendelkezések értelmében a Bizottság és a tagállamok között átadott információkhoz harmadik fél részére nem lehet hozzáférést biztosítani.
(13)
Ugyanez a fél főként a nyersanyagok piacának torzulásaival kapcsolatban is kifogásokat fogalmazott meg. Kifogásolta, hogy a kínai belföldi piacon vásárolt rozsdamentes acélbugák csupán a nyersanyagvásárlásoknak egy részét tették ki a vizsgált időszak alatt. E tekintetben első és legfontosabb tényezőként meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja semmilyen küszöböt nem állapít meg a nyersanyagvásárlások azon hányadával kapcsolatban, amelynek torzító hatása van. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy a főbb ráfordítások költségeinek alapvetően tükrözniük kell a piaci értékeket. A legfontosabb azonban az, hogy a Bizottság kifejtette, hogy a kínai nyersanyagpiacon tapasztalt torzulások nem csupán a bugákat, hanem a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártása során felhasznált főbb nyersanyagokat is érintik. A varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártása során felhasznált főbb nyersanyagok a rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél, melyek beszerzése az érintett termék előállítási költségeinek jóval több mint 50 %-át teszik ki. E nyersanyagok együttesen a 7218 10 HR-kód (acél öntvények és a rozsdamentes acél más elsődleges formái) alá tartoznak. E termékeket egységesen 15 %-os exportadó terheli, és export esetén nem áll fenn a 17 %-os forgalmi adó visszatérítésének lehetősége. Pontosan e vonatkozásban állapították meg azokat a torzulásokat, amelyek arra a következtetésre vezettek, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártók egyike sem felelt meg a piacgazdasági elbánásról szóló értékelés 1. kritériumának. Az érintett vállalat esetében a kínai belföldi piacról beszerzett, az érintett termék gyártásához használt nyersanyagok részesedése jelentős, a beszerzések körülbelül 30 %-a. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a vállalat beszerzésének további jelentős része kapcsolt vállalkozásoktól származik.
Kifejezetten a nem kapcsolódó beszállítótól történő beszerzésekre összpontosítva 56 % volt a hazai beszerzés. Ennek megfelelően és a fél állításaival ellentétben a piacgazdasági elbánás megállapítását illetően a tények téves értelmezése nem valósult meg sem a féllel való konzultáció, sem pedig a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációs folyamat során, a bizottság pedig az összes benyújtott érvről tájékoztatást kapott. Ennek megfelelően a kérelmet elutasították.
(14)
Az egyik vállalat arra hivatkozott, hogy a piacgazdasági elbánás megtagadásáról szóló döntésnek egyedinek és vállalatspecifikusnak kell lennie, ebben az ügyben azonban az intézmények az általános megállapításokat az egész országra kiterjesztették. Ez az érvelés nem fogadható el; az intézmények valójában minden egyes mintavételre kiválasztott gyártó esetében egyedileg végezték el az elemzést. Bár igaz az, hogy az intézmények mindhármuk esetén ugyanarra a következtetésre jutottak, de ez annak a ténynek az eredménye, hogy mindegyikük esetén állami beavatkozás valósul meg a döntéshozatali eljárásban, az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint.
(15)
A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (21)-(43) preambulumbekezdéseiben foglalt azon megállapítás, hogy valamennyi piacgazdasági elbánás iránti kérelmet el kell utasítani.
2. Rendes érték
a) Analóg ország
(16)
Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokat kellett volna analóg országként kijelölni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (46)-(48) preambulumbekezdéseiben alaposan megindokolták, miért nem az Egyesült Államokat jelölték ki analóg országnak. Tekintettel arra, hogy állítását tényekkel nem támasztotta alá és további érveket - amelyek az Egyesült Államok lehetséges analóg országként való kijelölésével kapcsolatos megállapításokat megváltoztathatták volna - nem szolgáltatott, a kérést elutasították.
(17)
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket tesz, hogy egy megfelelő analóg ország együttműködését megnyerje. Az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdésében említett erőfeszítéseken felül a Bizottság megkeresett brazil, kanadai, malajziai, mexikói, dél-afrikai, dél-koreai, tajvani és ukrán gyártókat is. A Bizottság 46 vállalattal vette fel a kapcsolatot, azonban együttműködés egy esetben sem jött létre.
(18)
A fentiekre tekintettel megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetés, amely szerint a rendes értéket az Unióban hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizethető ár alapján kell megállapítani, szükség esetén úgy módosítva azt, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható mértékű nyereséget is.
b) A rendes érték meghatározása
(19)
Az ideiglenes rendelet (49)-(51) preambulumbekezdéseiben részletezettek szerint a rendes érték meghatározása során az Unióban hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakat vették alapul, illetve a hozzájuk legközelebb álló olyan termékek árait, amelyek átmerője, acélfokozata és terméktípusa (pl. hidegen vagy melegen húzott) azonos, szükség esetén úgy módosítva azokat, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is.
(20)
A felek által az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakkal, továbbá a kiigazításokkal (pl. kereskedelmi szinttel és minőségi megítéléssel) kapcsolatban tett észrevételei az alábbi (45) és (46) preambulumbekezdések tárgyát képezik.
(21)
Az egyik vállalat azt állította, hogy a rendes értéket az Európai Unióból az Egyesült Államokba, illetve az uniós gyártók által az uniós piacra szánt üreges rozsdamentes acél munkadarabok importárai alapján lehetne meghatározni. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. A vállalat nem szolgált érvekkel azzal kapcsolatban, hogy a rendes érték ily módon történő meghatározása miért lenne jobban alkalmazható az ideiglenes rendeletben javasolt módszernél. Különösen azt nem támasztották alá, hogy a rendes érték meghatározásának alapjaként az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékekért fizetett ár helyett miért az üreges munkadarabok árai lennének jobban alkalmazhatók.
(22)
Ezen túlmenően nem támasztották alá azt sem, hogy miért az Európai Unióból az Egyesült Államokba irányuló exportot kellene figyelembe venni. A fenti alternatíva különösen annak fényében nem megfelelő, hogy minden együttműködő egyesült államokbeli gyártó az uniós anyavállalatától származó importra támaszkodik, ahogy azt az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdése is említi. Ezen felül az ideiglenes rendelet (48) preambulumbekezdésében említett magas egyesült államokbeli feldolgozási költségek (amiért az Egyesült Államok nem minősül megfelelő analóg országnak) miatt sem megfelelő a módszer.
(23)
Az Egyesült Államokból az Európai Unióba szánt exportot az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése tárgyalta. Azt is figyelembe vették, hogy az Egyesült Államok exportárait torzítják a magas termelési költségek, és hogy az exportvolumene korlátozott.
(24)
Ugyanez a vállalat azt is javasolta, hogy a rendes érték az uniós gyártók által az üreges rozsdamentes acél munkadarabokért fizetett tényleges importárak alapján legyen meghatározva. Ugyanakkor, ahogy azt a panasz is említi, az üreges munkadarabokat Indiából az Európai Unióba importáló uniós gyártó nem működik együtt a vizsgálatban. A mintavételre kiválasztott uniós gyártók közül pedig senki nem importál üreges munkadarabokat az unión kívülről. Ezért az ajánlott módszert nem lehet alkalmazni.
(25)
A fentiek figyelembevételével megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (49)-(51) preambulumbekezdésében foglaltak a rendes érték meghatározása terén.
3. Exportár
(26)
Az egyik fél megismételte azon kérését, amely szerint a tisztességes összehasonlítás érdekében az értékesítés időpontjaként a megrendelés időpontja helyett a számla kibocsátásának időpontját vegyék figyelembe. Ezt a kérést az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja alapján nyújtották be. Ahogyan azt a meghallgató tisztviselővel 2011. március 11-én lezajlott meghallgatás során az érintett félnek kifejtették, a szóban forgó intézkedés kifejezetten az átváltási árfolyamokra, így az árak összehasonlításakor szükséges valutaátváltások során is alkalmazandó árfolyamokra vonatkoznak. Következésképpen a megrendelés dátumára való hivatkozás csupán az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlítás keretében alkalmazott átváltási árfolyamokat érinti, nem vonatkozik a vizsgált időszakban az Európai Unióba érkezett exportértékesítés árbevételére és volumenére.
(27)
Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. Így az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdése megerősítést nyert.
4. Összehasonlítás
(28)
A fenti (20) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a felek az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakkal, továbbá a kiigazításokkal (pl. kereskedelmi szinttel és minőségi megítéléssel) kapcsolatos észrevételei az alábbi (45) és (46) preambulumbekezdések tárgyát képezik.
(29)
Az egyik fél három meghatározott paraméterre, az átmérőre, az acélfokozatra és a terméktípusra (pl. hidegen vagy melegen húzott acél) alapozva kérdőjelezte meg az exportár és a normál érték összehasonlítására alkalmazott módszert. Állítása szerint inkább a részleteket kellett volna összehasonlítani, és figyelembe kellett volna venni más paramétereket is, nevezetesen a falvastagságot, a hosszúságot és az anyagvizsgálatot.
(30)
A bizottsági szolgálatok valóban több paraméterről gyűjtöttek adatokat, beleértve a hosszúságot, a falvastagságot és az anyagvizsgálatot is.
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének értelmében a dömpingkülönbözet megállapítására rendes esetben úgy kerül sor, hogy összehasonlítják a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az összes exportügyletek árának súlyozott átlagával. Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése megköveteli, hogy a dömpingszámítások alapja a „Közösségbe irányuló összes exportügylet” legyen, azonban csak „a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően”. A vállalat az úgynevezett termékkódokra és az ott felsorolt paraméterekre is hivatkozott. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen sok és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék és a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget. A tisztességes összehasonlítás biztosításának érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el.
(32)
A vállalat kifogását követően a Bizottság levelében kifejtette, hogy mivel a csövek falvastagsága arányban áll azok súlyával, az összehasonlítás e jellemzőt közvetett módon magában foglalta. Az anyagvizsgálathoz hasonló egyéb jellemzők az összehasonlításra csupán csekély hatással vannak. Így például majdnem minden érintett terméket alávetnek általános vizsgálati módszereknek.
(33)
Mindazonáltal hangsúlyozni kell, hogy a panaszos fél állításával ellentétben a Bizottság nem hagyott semmilyen adatot figyelmen kívül. Nem szokatlan ugyanakkor, hogy míg a termékkódban használt bizonyos paraméterek a többinél kisebb súllyal bírnak, addig más meghatározott paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb tényezők alapján egyetlen csőtípust sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusokat sem hoztak létre. Éppen ellenkezőleg, a csövek átmérőjétől és hosszától függetlenül az összes értékesítés az összehasonlítás részét képezte.
(34)
A vállalat szerint a Bizottság által alkalmazott megközelítés ezen felül meggátolta abban is, hogy a fizikai jellemzők kiigazítására igényt nyújtson be. A kifogást azon tények alapján nyújtották be, hogy a Bizottság az összehasonlítást csupán három paraméter alapján végezte el, így azzal a (31) és az azt követő preambulumbekezdések már foglalkoztak.
(35)
Az összehasonlítás kérdését eljárási szempontból tekintve (ahogyan azt ugyanez a fél megfogalmazta) meg kell jegyezni, hogy a vállalatnak minden lehetősége megvolt az ügyében végzett számítások véleményezésére. Az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatalának napján e számítások minden részletét közzétették. Az összehasonlítás során használt paraméterekkel kapcsolatban a vállalat 2011. július 11-én kelt levelében kért részletes magyarázatot. Az észrevételekre a bizottsági szolgálatok 2011. július 19-én válaszoltak. A vállalat ezután 2011. július 29-én kelt levelében megismételte érveit. Míg a vállalat nem értett egyet az összehasonlítás alapjaival, továbbra is állította, hogy a falvastagsághoz, a hosszúsághoz, illetve az anyagvizsgálathoz hasonló paraméterek befolyásolják az árakat. A fent említettek szerint a Bizottság elismeri, hogy ezek a paraméterek bizonyos mértékben befolyással vannak az árakra. Ugyanakkor továbbra is a 3 legfontosabb paraméter alapul vétele bizonyult alkalmasabb módszernek a számítások során, mivel ez eredményezi a legjelentősebb számú egyezést és ez nyújtja a legnagyobb esélyt arra, hogy minden exportügylethez a megfelelő értékesítési árat rendeljük.
(36)
A vállalat állítása szerint nem volt lehetősége a kiigazításra vonatkozó kérelmet benyújtani. Ezt az érvet el kell utasítani. A kérelmek benyújtására az eljárás folyamán mindvégig lehetőség volt, még az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalakor is, amikor a vállalat megismerte a számítások minden részletét.
(37)
Az egyik fél állítása szerint a kisebb átmérőjű termékek előállítási költségének nagyobb átmérőjű termékekre való alkalmazása nem tükrözi a valós költségeket, mivel a nagyobb átmérőjű termékek előállítási költsége jóval magasabb. Ugyanakkor a fél nem bocsátott rendelkezésre semmilyen alternatívát, és állítását tényekkel nem támasztotta alá. Ennek megfelelően tekintettel arra, hogy semmilyen alternatív módszert nem javasoltak, az alkalmazott módszer tekinthető a legésszerűbbnek.
(38)
Egy másik fél állítása szerint mivel a Bizottság csak három paramétert, valamint minőségi megítélést és a kereskedelmi szintnek megfelelő kiegészítést alkalmazott, a kiigazítások száma arra vall, hogy az uniós gyártók termékei az importált kínai termékekkel aligha összehasonlíthatók. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az intézmények által végrehajtott kiigazítások minden dömpingszámításnak elválaszthatatlan részét képezik. E kiigazításokról az alaprendelet rendelkezik, így nem kérdőjelezhető meg az érintett termék és a hasonló termékek összehasonlítása. Valójában a magas megfelelési arány a bizonyítéka annak, hogy az érintett termék és a hasonló termékek teljes mértékben összehasonlíthatók.
(39)
Figyelemmel a fentiekre, az ideiglenes rendelet (53) és (54) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
5. Dömpingkülönbözetek
(40)
Az egyik fél állítása szerint a nikkel árának erőteljes ingadozása miatt a dömpingkülönbözetet negyedéves szinten kellett volna kalkulálni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben az exportárak és a rendes érték összehasonlítása nem az árak és költségek, hanem csupán az értékesítési árak súlyozott átlagainak összehasonlítása (a rendes érték az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai) alapján lett meghatározva. Továbbá a nikkel világpiaci ára emelkedett, így az nem korlátozódott csupán Kínára. Az ár a vizsgált időszakban legfeljebb három hónapban növekedett, míg az érintett termék értékesítése a vizsgált időszak során folyamatos volt. Ezen felül a nyersanyagok árainak változását az üzleti tevékenység velejárójának kell tekinteni. Mivel a nikkelt a Londoni Fémtőzsdén jegyzik, az annak árában bekövetkezett minden változás egyaránt érinti az uniós és a kínai gyártókat is. Bármilyen különbség a kínai nyersanyagárak torzulása következtében lehetséges, így a számítás során e különbségeket nem vették figyelembe. Ennek megfelelően az állítást el kell utasítani, és az összehasonlítást az átlagos éves kínai exportárakra és az éves átlagos uniós árakra kell alapozni, majd úgy módosítani azt, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is. Az állítást ezért elutasították.
(41)
Az egyik kínai gyártó állítását bizonyítékokkal támasztotta alá, amelyek szerint az egyéni dömpingszámítás során a kiigazítással kapcsolatos számítások pontatlanok voltak. A Bizottság helyt adott az érvelésnek és új számításokat végzett, amelyek eredményeképpen a dömpingkülönbözetet 83,7 %-ban állapította meg. E módosításon kívül az ideiglenes rendelet (55)-(61) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapítások megerősítést nyernek. A módosított dömpingkülönbözetek a következők:
Végleges dömpingkülönbözet
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, az I. mellékletben felsorolt együttműködő exportőr gyártók esetében
71,5 %
Minden más vállalat
83,7 %
E. AZ OKOZOTT KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat
(42)
Az uniós gazdasági ágazat fogalmát, valamint az uniós gazdasági ágazat mintájának reprezentatív jellegét illetően új kérelmek nem érkeztek az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően. Így az ideiglenes rendelet (62) és (63) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
2. Uniós fogyasztás
(43)
Az uniós fogyasztásra vonatkozóan nem érkeztek új kérelmek. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (64)-(66) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
3. Az érintett országból származó behozatal
(44)
A mennyiségre, a piaci részesedésre és a dömpingelt behozatal árának alakulására vonatkozó ideiglenes megállapításokat illetően az érdekelt felek kérelmet nem nyújtottak be. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (67)-(69) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
Áralákínálás
(45)
A kínai behozatal által megvalósított áralákínálás kiszámítását illetően a kínai exportőr gyártók és az uniós gazdasági ágazat vállalatai egyaránt további információt kértek a számítás során alkalmazott bizonyos kiigazítások (pl. a behozatal utáni költségek, a kereskedelmi szint, illetve a piac által észlelt minőség) meghatározásának módjáról. A Bizottság a kiigazítások meghatározási módjának közlésével - a titoktartási szabályok figyelembevételével - eleget tett a kérésnek.
(46)
Az egyik kínai gyártó észrevételeit követően az áralákínálás számításában kisebb javításokat hajtottak végre, mivel az ideiglenes számítás során a kereskedelmi szintnek megfelelő kiigazításnak részét képezte a behozatal utáni költségek egy része is, amelyeket ugyanakkor tartalmazott egy minden behozatali költséget érintő külön kiigazítás is. A kiigazítás eredményeképpen az ideiglenes szakaszhoz képest az áralákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges szint kevesebb mint 1 százalékponttal változott (a részletekért lásd az alábbi (82) és (83) preambulumbekezdést).
(47)
A fent említett módosításokon kívül és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(71) preambulumbekezdései megerősítést nyertek.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány kínai exportőr gyártó azt állította, hogy bizonyos mutatókat a kárelemzésből ki kellene zárni. A gyártók azt állították, hogy a gyártás és a kapacitáskihasználtság az uniós felhasználás ütemével párhuzamosan csökkent, és ennek alapján ezeket a mutatókat az anyagi kárelemzés során nem kellene figyelembe venni. Hasonló panasz érkezett az uniós értékesítésekkel kapcsolatban is, amelyek állítólag szintén a fogyasztás csökkenéséhez hasonló mértékben estek.
(49)
Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a kárelemzés során minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót meg kell vizsgálni, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A dömpingelt behozatalon felül a károkozáshoz hozzájárult minden egyéb tényező potenciális hatását az F. fejezet (Okozati összefüggés) tárgyalja, különösen az egyéb tényezők hatásaival foglalkozó pontok (lásd a lenti (59)-(69) preambulumbekezdéseket).
(50)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (72)-(89) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(51)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(92) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal és a gazdasági visszaesés hatásai
(52)
Néhány fél újra megismételte az ideiglenes szakasz során tett állítását, amely szerint az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt anyagi károk jelentős részét a dömpingelt behozataltól különböző tényezőknek kell tulajdonítani.
(53)
Ezzel összefüggésben néhány kínai exportőr gyártó az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően kifejezetten azt állította, hogy az eladási volumenek és a piaci részesedés csökkenése jelentős részben a gazdasági válságból eredő keresletcsökkenés, nem pedig a kínai dömpingelt behozatal eredménye. Azt is állították továbbá, hogy a kínai behozatal árainak 9 %-os, illetve az uniós gazdasági ágazat árainak 8 %-os csökkenése a figyelembe vett időszak alatt szintén azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat csökkenő árai pusztán a visszaesett piaci keresletből, nem pedig a dömpingelt behozatalból erednek.
(54)
Meg kell jegyezni először is, hogy az ideiglenes rendelet (103)-(106) preambulumbekezdései elismerik, hogy a gazdasági visszaesés és a kereslet zsugorodása kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot, és hozzájárult az ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor ez nem csökkenti az uniós piacon jelentős részesedést szerzett, olcsó, dömpingelt kínai behozatalnak az uniós piacra gyakorolt káros hatásait a figyelembe vett időszak során.
(55)
Az ideiglenes rendelet (104) és (105) preambulumbekezdéseiben kifejtettek szerint a dömpingelt behozatal hatása csökkenő kereslet mellett sokkal súlyosabb mértékű, mint a gyors növekedés időszakaiban. Úgy tűnik, hogy a figyelembe vett időszak során a kínai behozatal az uniós áraknak folyamatosan alákínált. Továbbá az áralákínálás 21 % és 32 % között mozgott a vizsgált időszak során, a kínai behozatal pedig több mint 18 %-os részt foglalt el az uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett jelentős, 7,9 %-os növekedésének eredményeképpen. Míg a kínai behozatal bizonyítottan nyomást gyakorolt az árakra, és így megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot költségeinek fedezésére (a nyereséget nem is említve), addig e behozatalok megnövekedett volumene és piaci részesedése lehetetlenné tette, hogy az uniós gazdasági ágazat az általa termelt mennyiséget növelje, kapacitását jobban kihasználja, különösen a főként forgalmazókon keresztül értékesített árujellegű termékeket illetően.
(56)
Ugyanakkor a csupán az értékesítési volumenhez, a piaci részesedéshez, illetve az eladási árhoz hasonló válogatott kármutatók alapján levont következtetések ez esetben torzítanák az elemzést. Az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenése például többek között a nyereségesség súlyos visszaesésével párosultak, amelyek oka nagyrészt a dömpingelt behozatal által az árra gyakorolt nyomás volt. Ami konkrétan a piaci részesedés kérdését illeti, az uniós gazdasági ágazat részesedése a figyelembe vett időszakban 3,6 százalékponttal zsugorodott a kínai behozatallal szemben. Végezetül tekintettel az áralákínálás és a kínai behozatal relatív és abszolút értelemben vett növekedésének mértékére, semmilyen formában nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak csökkenése nem áll kapcsolatban a dömpingelt behozatalok árszintjeivel.
(57)
A fentiekre való tekintettel és a kínai behozatal - jelentős volumene és árra gyakorolt nyomásának együttes jelenléte által az - uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása alapján az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a felderített jelentős kár között jóváhagyják.
(58)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)-(96) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
2. Az egyéb tényezők hatásai
(59)
A harmadik országból az Unióba érkező behozatal hatásával kapcsolatban néhány kínai exportőr gyártó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontos piacvesztéséből 1 százalékpontnyi veszteséget a Japánból és Indiából érkező behozatalnak kell tulajdonítani. A kínai behozatal piaci térnyerése ugyanakkor egyaránt az egyéb behozatalok és az uniós gazdasági ágazat rovására történt. A kínai piaci részesedés 7,9 százalékpontos növekedése szétbontható egy 3,6 százalékpontos uniós gazdasági ágazati piacvesztésre, valamint egy 4,3 százalékpontos egyéb behozatalt érintő piacvesztésre.
(60)
Ugyanezek a kínai exportőr gyártók azt is állították, hogy bizonyos egyéb harmadik országok, nevezetesen Ukrajna, India, és az Egyesült Államok átlagos importárai szintén jelentősen csökkentek, amellyel ugyancsak károkat okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy összességében a Kínától eltérő országok importárainak átlaga a figyelembe vett időszak során valójában 34 %-kal emelkedett. Amint azt az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdése is megállapítja, az Egyesült Államok importárai nagyban meghaladták az uniós piac árait. Ugyanez a preambulumbekezdés hangsúlyozza azt is, hogy az Ukrajnából érkező behozatal piaci részesedése csökkent, míg az amerikai és indiai import piaci részesedése alapvetően stabil maradt. Mindazonáltal az Eurostat importadatai alapján nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a harmadik országokból érkezett behozatal jelentős szerepet játszott volna az uniós gazdasági ágazat állapotának romlásában, így a dömpingelt kínai behozatal és a károkozás közötti okozati összefüggés továbbra is fennáll.
(61)
Az ideiglenes rendelet (97)-(102) preambulumbekezdésének megállapításaival kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában a megállapítások ezúton megerősítést nyernek.
(62)
A fenti (52)-(58) preambulumbekezdésekben elemzett okok következtében a gazdasági visszaesést nem lehet az okozati összefüggést megtörő tényezőnek tekinteni. Mivel az ideiglenes rendelet (103)-(106) preambulumbekezdéseit a benyújtott észrevételek egyike sem vonta kétségbe, azok megállapításai érvényben maradnak.
(63)
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét illetően az ideiglenes rendelet (107) és (108) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetésekkel kapcsolatos észrevételek hiányában e következtetések megerősítést nyernek.
(64)
Számos kínai exportőr gyártó állítása szerint az egységenkénti előállítási költségnek az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében leírt 18 %-os növekedése a dömpingelt behozatalnál fontosabb szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésében, ezért az egységenkénti előállítási ár emelkedése okozta hatásokról részletesebb elemzést kértek.
(65)
A Bizottság megvizsgálta az ügyet és megállapította, hogy az egységenkénti előállítási ár emelkedése a következő tényezőknek tulajdonítható: a megnövekedett nyersanyagárak következtében megemelkedett előállítási költségek, értékcsökkenés, általános előállítási költségek, valamint az általános és adminisztratív költségek („SGA-költségek”), továbbá a gyártás hirtelen csökkenése.
(66)
Mivel az uniós gazdasági ágazat árrögzítő mechanizmusa nagymértékben csillapítja a nyersanyagköltségek ingadozását - az úgynevezett „ötvözetfelár” mechanizmus az árat közvetlenül az árajánlat legfontosabb nyersanyagaihoz (nikkel, molibdén, króm) köti -, így annak a nyereségességre gyakorolt hatása valószínűleg nem jelentős. Az elégtelen termelési és értékesítési volumenekkel kapcsolatos többi tényező ugyanakkor közvetlen hatással volt a nyereségesség szintjére. Mivel az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumene a dömpingelt behozatal nélkül jelentősen magasabb lett volna, így nem vonható le következtetésként, hogy az egységenkénti előállítási ár, nem pedig a dömpingelt behozatal lett volna a károkozáshoz vezető legfontosabb tényező, az ugyanis elválaszthatatlan a dömpingelt behozatal megnövekedett volumenétől.
(67)
Néhány kínai exportőr gyártó azt is felvetette, hogy a megállapított károkozáshoz vezető egyik fontos tényező a zuhanó fogyasztás közepette az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakításra tett sikertelen kísérlete lehetett.
(68)
E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem csupán a zuhanó fogyasztás hatásaival, hanem a zuhanó fogyasztás időszakában a dömpingelt behozatal hatásaival kellett megbirkóznia. Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat i. a válság ideiglenes jellege és a várható fellendülés reményében nem csökkentette termelőkapacitását, így nem várható el kapacitásának csökkentése a szokatlanul alacsony, dömpingárakon előállított kínai behozatal növekvő volumene miatt sem; ii. folyamatosan fejlesztette termékösszetételét, különös tekintettel a nagy értékű speciális termékekre, amely piacon a kínai behozatal kevésbé jelentős; valamint iii. az általa foglalkoztatott munkaerő létszámát 8 %-kal, míg a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltséget 2 %-kal csökkentette a figyelembe vett időszakban (e csökkentéseket a válság időszakára, tehát 2008 és a vizsgált időszak közötti periódusra vetítve a két érték már 19, illetve 11 százalékpont). Mindezen elemek azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat igen aktívan próbált választ találni az elszenvedett károkból származó negatív hatásokra. A fenti lépések ugyanakkor elégtelennek bizonyultak a kereslet visszaesése alatt a dömpingelt behozatal okozta káros hatások ellensúlyozására.
(69)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109) és (110) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(70)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínából származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a jelentős okozott kár közötti okozati összefüggést. A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(71)
Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó és a (111)-(113) preambulumbekezdésben összefoglalt következtetéseit.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(72)
A Bizottság a felek észrevételeit figyelembe véve folytatta az elemzést az uniós érdekek vonatkozásában.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(73)
Az uniós gazdasági ágazat érdekeivel kapcsolatban további észrevétel vagy információ nem érkezett. Ennek következtében az ideiglenes rendelet (116)-(120) preambulumbekezdéseiben foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
2. A független uniós importőrök érdekei
(74)
Az e kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (121)-(123) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek.
3. A felhasználók érdekei
(75)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egy korábban nem együttműködő felhasználó vállalat észrevételeket nyújtott be az uniós érdekekkel kapcsolatban. A felhasználó úgy érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések a vállalatra jelentős hatással lesznek. Állítása szerint a rozsdamentes acélcsövek számos feldolgozott terméknek, így a felhasználó által is gyártott termékeknek (például hőcserélők) is fontos alapanyaga, ezen felül aggodalmát fejezte ki az ellátás biztonságával kapcsolatban, tekintettel a vállalat által tapasztalt uniós gyártók szállításainak késedelmére.
(76)
Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a felhasználó által vásárolt rozsdamentes acélcsöveknek csupán 5 %-a származik Kínából, az intézkedések vállalatra gyakorolt hatása korlátozottnak tűnik mind a költség, mind pedig az ellátás biztonságának szempontjából.
(77)
Ami pedig kifejezetten az állítólagos költséghatást illeti, a vállalat nem tudta állítását tényleges adatokkal alátámasztani. Ezen felül a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (124) és (125) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az egyetlen teljes mértékben együttműködő vállalat esetében a költséghatás jelentéktelennek tekinthető mind a teljes vállalatot, mind pedig a rozsdamentes acélcsöveket felhasználó üzletágát illetően.
(78)
Az ellátás biztonságának a felhasználó által felvetett kérdésével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Kínán kívül még számos más harmadik országból lehet továbbra is rozsdamentes acélcsöveket importálni az Európai Unióba. Emellett mivel az uniós gazdasági ágazat marad továbbra is a termék legfontosabb beszállítója, ezért fennmaradásuk a felhasználó ágazat számára is kritikus.
(79)
Bár az ideiglenes szakaszban azt is figyelembe vették, hogy bizonyos olyan vállalatokat, amelyek a Kínából importált rozsdamentes csövekből jelentősebb mennyiségeket használnak termékeik előállításához, a dömpingellenes intézkedések súlyosabban érinthetnek (lásd az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdését), tekintettel arra, hogy az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően semmiféle megalapozott állítás, vagy más új információt nem nyújtottak be, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a dömpingellenes intézkedések bevezetéséből eredő előnyöket nem múlják felül a hasonló felhasználókkal kapcsolatban várt kedvezőtlen hatások. Ezért a felhasználók érdekeivel kapcsolatos, az ideiglenes rendelet (124)-(130) preambulumbekezdésében leírt megállapítások ezúton megerősítést nyernek.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(80)
A fentieket figyelembe véve véglegesen megállapítják, hogy végső soron semmilyen kényszerítő ok nem szól a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen. Így az ideiglenes rendelet (131)-(132) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetések megerősítést nyernek.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(81)
A panaszosok úgy érveltek, hogy az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os célhaszonkulcs rendkívül alacsony, és ismét hangot adtak azon álláspontjuknak, miszerint 12 %-os szint lenne indokolt, figyelembe véve, hogy a szóban forgó gazdasági ágazat tőkeigényes és folyamatos technikai és újító fejlesztéseket, ezáltal pedig jelentős beruházásokat tesz szükségessé. A panaszosok azt állították, hogy ez a nyereségszint szükséges ahhoz, hogy a befektetett tőke megfelelően megtérüljön, és az említett befektetésekre lehetőség nyíljon. A fenti állítást azonban tényleges adatokkal nem támasztották alá. Ezért megállapítható, hogy továbbra is az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os haszonkulcs alkalmazandó.
(82)
Ami a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározását illeti, ahogy azt a (45) preambulumbekezdés is kimondja, a kereskedelmi szintnek az áralákínálás számítását is érintő kiigazításával kapcsolatban kisebb javításokat hajtottak végre a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámítása során.
(83)
A fenti változtatás a kár megszüntetéséhez szükséges szint apróbb felülvizsgálatát eredményezte. Ennek eredményeként a kár megszüntetéséhez szükséges szintet 48,3 % és 71,9 % között állapították meg az alábbi táblázatban feltüntetett módon:
Vállalat/vállalatok
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, az I. mellékletben felsorolt együttműködő exportőr gyártók esetében
56,9 %
Minden más vállalat
71,9 %
(84)
Az egyik kínai exportőr gyártó kérése szerint a gazdasági válság okozta károk miatt a kárkülönbözetet az eladási ár alá kínálás helyett inkább enyhébb áralákínálás alapján határozza meg a Bizottság, mivel állítása szerint számos más dömpingellenes eljárás során is ezt a módszert alkalmazták (4). Ugyanakkor az exportőr gyártó által felsorolt vizsgálatok mindegyikében olyan különleges okok álltak fenn a gazdasági ágazatban vagy szektorban, amelyek e módszer kivételes alkalmazását alátámasztották (monopólium létrehozásának veszélye, az uniós gazdasági ágazat jelentős kapacitásnövekedése egy érett piacon, a gazdasági ágazatban a nyereség világszerte hosszú ideje fennálló hiánya). A vizsgálat során nem ez a helyzet, mivel a gazdasági válság a világgazdaságot sújtotta, így nem tekinthető csupán a varrat nélküli rozsdamentes vas- és acélcsöveket gyártó gazdasági ágazatra jellemzőnek.
2. Végleges intézkedések
(85)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. Ez esetben, mivel a kár megszüntetéséhez szükséges szint alacsonyabb, mint a meghatározott dömpingkülönbözet, a végleges intézkedéseket a kár megszüntetéséhez szükséges szint alapján kell meghozni.
(86)
A fentiek alapján a megállapított vámtételek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat/vállalatok
Dömpingellenes vám végleges mértéke
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, az I. mellékletben felsorolt együttműködő exportőr gyártók esetében
56,9 %
Minden más vállalat
71,9 %
(87)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(88)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(89)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(90)
Az említett egyéni dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével.
(91)
Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám elrendelésére kívánt javaslatot tenni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül a végleges tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(92)
Az érdekelt felek észrevételeit megfelelően mérlegelték. Egyik észrevétel sem változtatta meg a vizsgálat eredményeit.
(93)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(94)
Az új exportőrök és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel az nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
3. Az ideiglenes dömpingellenes vámok végleges beszedése
(95)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékére (az e rendelettel kivetett végleges vámot az ideiglenes rendeletben kivetett vámnál magasabb szinten állapították meg), a Bizottság szükségesnek tartja, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN kódok (TARIC kódok: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 és 7304900091) alá tartozó rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek behozatalaira, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat/vállalatok
Dömpingellenes vám végleges mértéke
Kiegészítő TARIC-kód
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,9 %
Minden más vállalat
71,9 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínából származó rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövekre, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, a 627/2011/EU bizottsági rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
3. cikk
Amennyiben Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2009. július 1-jétől2010. június 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 56,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Genfben, 2011. december 14-én.