KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 448/2012
af 21. marts 2012
om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for fremlæggelsen af de oplysninger, som kreditvurderingsbureauer skal stille til rådighed i et centralt register oprettet af Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 af 16. september 2009 om kreditvurderingsbureauer (1), særlig artikel 21, stk. 4, litra c), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1060/2009 skal kreditvurderingsbureauer stille en række oplysninger om hidtidige resultater til rådighed i det centrale register, der er oprettet af Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (»ESMA«). Disse oplysninger skal afgives i et standardiseret format fastlagt af ESMA, og skal offentliggøres af ESMA, der også skal offentliggøre et sammendrag af oplysninger om den væsentligste konstaterede udvikling. Disse krav bør udbygges hvad angår fremlæggelsen af oplysningerne, herunder struktur, format, metode og rapporteringsperiode.
(2)
Kreditvurderingsbureauer, der tilhører en gruppe af kreditvurderingsbureauer i Unionen, kan foretage separat indberetning til det centrale register. På grund af kreditvurderingsbureauernes stærkt integrerede organisation på EU-plan og for at lette forståelsen af statistikker bør kreditvurderingsbureauer imidlertid tilskyndes til at indberette til det centrale register på overordnet plan for hele gruppen.
(3)
Det centrale registersystem samler oplysninger om kreditvurderinger og lagrer dem centralt. For at hjælpe markedsdeltagerne til bedre at kunne vurdere pålideligheden af kreditvurderinger og dermed bistå dem, når de skal træffe investeringsbeslutninger, bør det centrale register på frivillig basis også acceptere kreditvurderinger, der er udstedt af tredjelandskreditvurderingsbureauer tilhørende samme gruppe af kreditvurderingsbureauer, men som ikke er valideret i Unionen.
(4)
For yderligere at lette forståelsen af de statistikker, der udarbejdes, bør indberetningen af data om kreditvurderinger indbefatte data vedrørende mindst ti år før ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1060/2009. Kreditvurderingsbureauer bør ikke skulle indberette disse oplysninger, hvis de kan dokumentere, at dette ikke ville stå i et rimeligt forhold til deres omfang og kompleksitet.
(5)
Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ESMA har forelagt Kommissionen med henblik på godkendelse i overensstemmelse med proceduren i artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (2).
(6)
ESMA har foretaget en åben offentlig høring om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, og indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold til artikel 37 i forordning (EU) nr. 1095/2010. ESMA har dog ikke foretaget en cost-benefit-analyse, da ESMA fandt, at dette ikke ville stå i et rimeligt forhold til betydningen af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, idet Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) har været i færd med at etablere det centrale register siden 2010 og udkastet til tekniske standarder afspejler, hvordan det eksisterende system fungerer, og ikke indfører nye væsentlige krav og derfor ikke forventes at medføre større yderligere omkostninger for ESMA eller kreditvurderingsbureauerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
I denne forordning fastsættes reglerne om fremlæggelse af de oplysninger, herunder om struktur, format, metode og rapporteringsperiode, som kreditvurderingsbureauer skal gøre tilgængelige i et centralt register i henhold til
a)
artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1060/2009
b)
afsnit E, del II, punkt 1, i bilag I til forordning (EF) nr. 1060/2009.
KAPITEL II
INDBERETNINGSSTRUKTUR
Artikel 2
Indberetningsprincipper
1. Kreditvurderingsbureauer skal indsende følgende typer indberetninger til det af ESMA oprettede centrale register:
a)
indberetninger om kvalitative oplysninger, jf. artikel 7 og 9, og
b)
indberetninger om kreditvurderingsoplysninger, jf. artikel 8 og 10.
2. Kreditvurderingsbureauerne er ansvarlige for, at de indberettede oplysninger er nøjagtige, fuldstændige og tilgængelige. De skal sikre, at indberetningerne foretages til tiden under anvendelse af de i artikel 11 beskrevne indberetningskanaler og i overensstemmelse med indberetningsproceduren i artikel 13.
3. Hvis et kreditvurderingsbureau tilhører en gruppe af kreditvurderingsbureauer, kan medlemmerne af gruppen bemyndige et af gruppens medlemmer til at indberette de krævede oplysninger på gruppens vegne. Hvis det bemyndigede medlem af gruppen indberetter oplysninger på gruppens vegne, skal medlemmet oplyse både om sin egen identitet og om, på hvilke gruppemedlemmers vegne oplysningerne indberettes.
Artikel 3
Kreditvurderinger, der skal indberettes
1. Kreditvurderingsbureauer skal indberette oplysninger om kreditvurderinger for hver indberetningsperiode, indtil de pågældende kreditvurderinger trækkes tilbage.
2. Kreditvurderingsbureauer skal indberette både opfordrede og uopfordrede kreditvurderinger. Det skal angives, hvorvidt der er tale om en opfordret eller en uopfordret kreditvurdering.
3. Kreditvurderingsbureauers indberetning på vegne af en gruppe af kreditvurderingsbureauer kan indbefatte oplysninger, der stammer fra tredjelandskreditvurderingsbureauer tilhørende samme gruppe, men som ikke anvendes i Unionen på grundlag af validering. Hvis et kreditvurderingsbureau ikke indberetter sådanne oplysninger, skal det gøre rede herfor i sin indberetning om kvalitative oplysninger.
4. Kreditvurderingsbureauer skal indberette oplysninger om kreditvurderinger, som er blevet udstedt i løbet af de ti år, der ligger forud for ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1060/2009. Kreditvurderingsbureauer, der ikke udstedte kreditvurderinger før den 7. december 1999, skal indberette oplysninger for rapporteringsperioderne efter den første dato, på hvilken de har udstedt en kreditvurdering. Kreditvurderingsbureauer skal ikke foretage indberetninger for kreditvurderingsperioder, der ligger før deres registrering eller certificering i henhold til forordning (EF) nr. 1060/2009, hvis de kan dokumentere, at indberetning af sådanne data ikke står i et rimeligt forhold til omfanget og kompleksiteten af indberetningen.
5. Kreditvurderingsbureauer skal indberette følgende typer kreditvurderinger:
a)
kreditvurderinger af erhvervsvirksomheder
b)
kreditvurderinger af struktureret finansiering
c)
kreditvurderinger af stater og offentlige myndigheder.
Artikel 4
Kreditvurderinger af erhvervsvirksomheder
1. Kreditvurderingsbureauer skal indberette oplysninger vedrørende kreditvurderinger af erhvervsvirksomheder på udstederbasis.
2. Kreditvurderingsbureauer kan behandle kreditvurderinger af et datterselskab af et selskab som en individuel kreditvurdering, hvis de ønsker dette. Kreditvurderingsbureauer skal gøre rede for, hvilken politik de har valgt.
3. Ved indberetning af kreditvurderinger af erhvervsvirksomheder skal kreditvurderingsbureauer klassificere kreditvurderingerne inden for et af de branchesegmenter, der er beskrevet i felt 18 i tabel 1 i bilag II.
4. Både kort- og langsigtede kreditvurderinger for erhvervsvirksomheder skal indberettes, hvis de er til rådighed. For langsigtede kreditvurderinger skal udstedervurderingen indberettes. Hvis der ikke er en udstedervurdering til rådighed, skal den langsigtede vurdering vedrørende usikret gæld indberettes. Hvis der er vurderinger vedrørende udenlandsk og indenlandsk valuta til rådighed, skal kun vurderingen vedrørende udenlandsk valuta indberettes.
Artikel 5
Kreditvurderinger af struktureret finansiering
1. Kreditvurderingsbureauer skal indberette langsigtede kreditvurderinger på udstederbasis for struktureret finansiering, jf. dog stk. 2 og 3.
2. Kreditvurderingsbureauer skal indberette langsigtede kreditvurderinger på udstederbasis for SIV-investeringsselskaber og lignende enheder.
3. Kreditvurderingsbureauer skal indberette kortsigtede kreditvurderinger på udstederbasis for kortfristede gældsbreve med sikkerhed i aktiver (asset-backed commercial papers).
4. Kreditvurderingsbureauer skal ved indberetning af kreditvurderinger af struktureret finansiering klassificere kreditvurderingerne i en af følgende aktivklasser:
a)
Værdipapirer med sikkerhed i aktiver (asset-backed securities). Denne aktivklasse omfatter aktivunderklasserne bil-, båd- og flylån, studielån, forbrugslån, sundhedsplejelån, lån til færdigfabrikerede huse, filmlån, energilån, leasingkontrakter vedrørende udstyr, kreditkortfordringer, fogedudlæg for skatter, misligholdte lån, »credit linked notes«, lån til campingbiler o.l. og handelstilgodehavender.
b)
Værdipapirer med sikkerhed i beboelsesejendomme (residential mortgage-backed securities). Denne aktivklasse omfatter aktivunderklasserne »prime residential mortgage-backed securities«»non-prime residential mortgage-backed securities« og »home equity loans«.
c)
Værdipapirer med sikkerhed i erhvervsejendomme (commercial mortgage-backed securities). Denne aktivklasse omfatter aktivunderklasserne lån til detailforretnings- eller kontorejendomme, lån til hospitaler, lån til plejeinstitutioner, lån til lagerfaciliteter, lån til hoteller, lån til behandlingsfaciliteter, lån til industrien og lån til flerfamiliehuse.
d)
Strukturerede kreditobligationer (collateralised debt obligations). Denne aktivklasse omfatter aktivunderklasserne »collateralised loan obligations«, »collateralised bond obligations«, »collateralised synthetic obligations«, »single-tranche collateralised debt obligations«, »collateralised fund obligations«, »collateralised debt obligations of asset-backed securities« og »collateralised debt obligations of collateralised debt obligations«.
e)
Kortfristede gældsbreve med sikkerhed i aktiver (asset-backed commercial papers).
f)
Anden struktureret finansiering, som ikke er omfattet af ovenstående aktivklasser, herunder strukturerede dækkede obligationer (structured covered bonds), strukturerede investeringsprodukter (structured investment vehicles), forsikringstilknyttede værdipapirer (insurance-linked securities) og »derivative product companies«.
5. Kreditvurderingsbureauer skal angive, hvilken aktivklasse og i givet fald aktivunderklasse hvert kreditvurderet instrument henhører under.
6. I felt 17 i tabel 1 i bilag II skal den anvendte landekode for et instrument være koden for det land, hvor hovedparten af de underliggende aktiver er hjemmehørende. Når det ikke er muligt at bestemme, hvor hovedparten af de underliggende aktiver er hjemmehørende, registreres det kreditvurderede instrument som »internationalt«.
Artikel 6
Kreditvurderinger af stater og offentlige myndigheder
1. Kreditvurderingsbureauer skal indberette oplysninger vedrørende kreditvurderinger af stater og offentlige myndigheder på udstederbasis. Kreditvurderingsbureauerne skal klassificere kreditvurderingerne inden for en af følgende sektorer:
a)
kreditvurderinger af stater vedrørende indenlandsk valuta
b)
kreditvurderinger af stater vedrørende udenlandsk valuta
c)
kreditvurderinger af regionale og lokale myndigheder, f.eks. delstater og kommuner
d)
kreditvurderinger af overnationale organisationer, f.eks. af institutioner oprettet, ejet og kontrolleret af mere end en enkelt statslig part, herunder organisationer henhørende under hovedafdeling U (ekstraterritoriale organisationer og organer) i EU's statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter (»NACE«) (3)
e)
kreditvurderinger af offentlige enheder, herunder enheder henhørende under hovedafdeling O (offentlig forvaltning og forsvar; socialsikring), P (undervisning) og Q (sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger) i NACE.
2. Inden for hver sektor skal både de kortsigtede og langsigtede udstedervurderinger indberettes. Hvis der ikke er en udstedervurdering til rådighed, skal vurderingen vedrørende langfristet gæld indberettes.
3. I felt 17 i tabel 1 i bilag II angives den kreditvurderede udsteder som »international«, hvis det ikke er muligt at fastslå et bestemt land som udstederland, når der er tale om overnationale organisationer, jf. stk. 1, litra d).
KAPITEL III
INDBERETNINGSFORMAT
Artikel 7
Kvalitative oplysninger
1. Kreditvurderingsbureauer skal foretage indberetninger om kvalitative oplysninger i det format, der er beskrevet i tabel 1 i bilag I. Navnlig skal kreditvurderingsbureauer indberette kvalitative oplysninger om deres kreditvurderingsskala med en redegørelse for de individuelle kendetegn og betydningen af hver kreditvurdering. Kreditvurderingsbureauer kan indberette op til seks kreditvurderingsskalaer. Der kan kun indberettes én kreditvurderingsskala for hver kombination af tidshorisont og kreditvurderingstype.
2. Hvis et kreditvurderingsbureau udsteder kreditvurderinger for en bestemt tidshorisont og kreditvurderingstype under anvendelse af mere end én kreditvurderingsskala, skal det i sine indberetninger om kvalitative oplysninger kun anføre den kreditvurderingsskala, der anvendes for flertallet af sådanne kreditvurderinger. Kreditvurderinger, for hvilke der anvendes en kreditvurderingsskala, der ikke er indberettet i henhold til dette stykke, skal ikke være indeholdt i indberetningerne med kreditvurderingsoplysninger.
3. En kreditvurderingsskala indeholder et ubestemt antal brede kreditvurderingskategorier, der som underkategorier kan omfatte et ubestemt antal trin. Kreditvurderingsbureauer skal i givet fald indberette både kreditvurderingskategorier og kreditvurderingstrin.
Artikel 8
Kreditvurderingsoplysninger
1. Kreditvurderingsbureauer skal foretage indberetninger med kreditvurderingsoplysninger, jf. artikel 3, i det format, der er beskrevet i tabel 1 i bilag II.
2. I felt 12 i tabel 1 i bilag II skal kreditvurderingsbureauer indberette kredithændelser i relation til kreditvurderinger, hvis en af følgende hændelser har fundet sted:
a)
kreditvurderingen angiver, at der har fundet en kredithændelse sted ifølge kreditvurderingsbureauets egen definition af kredithændelse
b)
kreditvurderingen er blevet trukket tilbage som følge af den kreditvurderede enheds insolvens eller som følge af gældsomlægning
c)
ethvert andet forhold, som følge af hvilket kreditvurderingsbureauer anser en kreditvurderet enhed eller et kreditvurderet instrument for at være omfattet af en kredithændelse, væsentligt svækket e.l.
3. Alle indberettede kreditvurderinger, der trækkes tilbage i en bestemt indberetningsperiode, skal forsynes med en begrundelse for tilbagetrækningen i felt 11 i tabel 1 i bilag II. Kreditvurderinger, der er trukket tilbage før den 7. september 2010, kan indplaceres i kategorien »kreditvurdering ophørt af andre grunde«.
Artikel 9
Ændringer til og annullering af kvalitative oplysninger
1. Kreditvurderingsbureauer skal indberette ændringer til og annullering af indberettede kvalitative oplysninger, hvis det er nødvendigt for at:
a)
afspejle ændringer i de kvalitative oplysninger
b)
rette faktuelle fejl ved indberetningen af en kreditvurderingsskala.
2. Ved ændringer i kvalitative oplysninger, undtagen oplysninger vedrørende kreditvurderingsskalaen, skal kreditvurderingsbureauer indgive en ny indberetning med de ajourførte oplysninger. Kreditvurderingsbureauer skal kun indgive en ny indberetning med kvalitative oplysninger, hvis der er ændringer i oplysningerne, og kun de ændrede oplysninger skal indberettes. Hvis der foretages en metodeændring, skal kreditvurderingsbureauer indberette de ajourførte kvalitative oplysninger og kan henvise til yderligere oplysninger om tidligere metodeændringer, der fremgår af deres websted.
3. Hvis der foretages ændringer af en kreditvurderingsskala begrænset til benævnelsen af kategorier eller trin, skal kreditvurderingsbureauer indsende indberetningen med kvalitative oplysninger med en ajourført beskrivelse af den tidligere kreditvurderingsskala (identificeret ved dens entydige kreditvurderingsidentifikator) indeholdende ændringerne til benævnelserne eller beskrivelserne. De øvrige felter vedrørende kreditvurderingsskalaen skal indgå uændret i indberetningen. Kreditvurderingsbureauer skal anvende de felter, der er angivet i tabel 1 i bilag I.
4. Hvis der er tale om væsentlige ændringer af en kreditvurderingsskala, skal kreditvurderingsbureauer meddele, at der foreligger en ny kreditvurderingsskala, og gøre følgende:
a)
Der skal indsendes en kvalitativ fil med en ajourført beskrivelse af den foregående kreditvurderingsskala og med ændring af slutdatoen for gyldigheden til den foregående indberetningsperiodes slutdato. Kreditvurderingsbureauer skal anvende de felter, der er angivet i tabel 1 i bilag I.
b)
Kreditvurderingsbureauerne skal indberette den nye kreditvurderingsskala med en ny entydig identifikator og en startgyldighedsdato for den første indberetningsperiode, for hvilken den er gyldig.
c)
Når kreditvurderingsbureauerne har modtaget feedbackfilen fra det centrale register med bekræftelse på, at den nye kreditvurderingsskala er blevet godkendt, skal de indsende kreditvurderingsdatafilerne for den første indberetningsperiode, for hvilken den nye kreditvurderingsskala finder anvendelse, og heri anvende den nye kreditvurderingsskala.
5. Hvis en kreditvurderingsskala annulleres, skal kreditvurderingsbureauer gøre følgende:
a)
Annulleringen skal finde sted, før kreditvurderingsbureauerne indberetter kreditvurderingsoplysninger til det centrale register vedrørende den pågældende kreditvurderingsskala. Hvis der allerede er blevet indberettet kreditvurderingsoplysninger, skal kreditvurderingsbureauerne annullere alle kreditvurderingsoplysninger, hvor den foregående kreditvurderingsskala er blevet brugt.
b)
Kreditvurderingsbureauerne skal sende datafilen med kvalitative oplysninger indeholdende annulleringen af kreditvurderingsskalaen. Kreditvurderingsbureauerne skal anvende det felt, der er angivet i tabel 2 i bilag I.
Artikel 10
Annullering af kreditvurderingsoplysninger og indberetning af historiske kreditvurderingsoplysninger
1. Hvis der opdages faktuelle fejl i de kreditvurderingsdata, der er blevet indberettet, skal kreditvurderingsbureauer indberette en annullering af de pågældende kreditvurderingsoplysninger og erstatte de kreditvurderingsoplysninger, der annulleres.
2. Ved annullering af kreditvurderingsoplysninger skal kreditvurderingsbureauer træffe en af følgende foranstaltninger:
a)
Hvis der er tale om kreditvurderingsoplysninger vedrørende den løbende indberetningsperiode, skal kreditvurderingsbureauerne anvende de felter, der er angivet i tabel 2 i bilag II. Når de oprindelige oplysninger er slettet, skal de indsende en ny version af oplysningerne.
b)
Hvis der er tale om kreditvurderingsoplysninger vedrørende tidligere indberetningsperioder, kan kreditvurderingsbureauerne annullere de oprindelige kreditvurderingsoplysninger for alle indberetningsperioder under anvendelse af det angivne felt i tabel 2 i bilag II, herunder årsagen til annulleringen, og derefter erstatte den oprindelige version af oplysningerne i alle perioder under anvendelse af den i artikel 3, stk. 4, beskrevne procedure.
3. Ved indberetning af kreditvurderingsoplysninger med tilbagevirkende kraft skal kreditvurderingsbureauer til kreditvurderingsfelterne tilføje den historiske indberetningsperiode for kreditvurderingen og årsagen til, at der indberettes historiske kreditvurderingsoplysninger, jf. felt 24 og 25 i tabel 1 i bilag II.
KAPITEL IV
INDBERETNINGSMETODE
Artikel 11
Indberetningskanaler og dataoverførsel
1. Ved indberetning af oplysninger til det centrale register skal kreditvurderingsbureauer anvende det centrale registersystems indberetningsfaciliteter.
2. Alle filer, der sendes til og modtages fra det centrale register, skal være i XML-format i overensstemmelse med ESMA's XSD (XML Schema Definition).
3. Kreditvurderingsbureauer skal navngive filerne i henhold til den af ESMA fastlagte navnekonvention.
4. Kreditvurderingsbureauer skal opbevare de filer, der sendes til og modtages af det centrale register i elektronisk form, i mindst fem år. De skal stilles til rådighed for ESMA efter anmodning.
Artikel 12
Filudvekslingsprincipper og rapporteringsperiode
1. Kreditvurderingsbureauer skal indsende samtlige filer for en bestemt rapporteringsperiode til det centrale register inden for den følgende forhåndspubliceringsperiode. Dette krav omfatter både filer med kvalitative oplysninger og filer med kreditvurderingsoplysninger.
2. Rapporteringsperioden omfatter en seksmånedersperiode fra 1. januar til 30. juni eller fra 1. juli til 31. december. Forhåndspubliceringsperioden er en periode på tre måneder i forlængelse af den respektive rapporteringsperiode og varende fra 1. januar til 31. marts eller fra 1. juli til 30. september. Begyndelsen og afslutningen på en forhåndspubliceringsperiode og en rapporteringsperiode fastsættes i centraleuropæisk tid.
3. Kreditvurderingsbureauer skal først indsende kvalitative oplysninger. De skal først indsende kreditvurderingsdatafiler, når de har modtaget en feedbackfil fra det centrale register med bekræftelse på de kvalitative oplysninger.
4. I hver forhåndspubliceringsperiode skal kreditvurderingsbureauer til det centrale register indsende kreditvurderingsdatafiler, inklusive alle de oplysninger, der er angivet i tabel 1, 2 og 3 i bilag II. Annullering af kreditvurderingsoplysninger skal indberettes i overensstemmelse med artikel 10.
5. Første gang kreditvurderingsbureauer foretager indberetning til det centrale register, skal de medsende en fil med kvalitative oplysninger, herunder alle kvalitative oplysninger som nævnt i tabel 1, 2 og 3 i bilag I. Efterfølgende skal kreditvurderingsbureauerne udelukkende indberette nye kreditvurderingsskalaer samt ajourføringer og annullering af kvalitative data i henhold til artikel 9.
6. Ud over den første indberetning til det centrale register skal kreditvurderingsbureauer også indberette historiske oplysninger i henhold til artikel 3, stk. 4. Denne indberetning skal foretages i kronologisk orden for indberetningsperioderne begyndende med den tidligste.
Artikel 13
Indberetningsprocedure
1. Kreditvurderingsbureauer skal sikre, at de oplysninger, de indsender til det centrale register, svarer til de interne optegnelser. Inden for hver forhåndspubliceringsperiode skal alle relevante filer indsendes i kronologisk orden, og alle fejl skal rettes inden for forhåndspubliceringsperioden.
2. Det centrale register skal til kreditvurderingsbureauerne sende en feedbackfil for hver indberettet datafil, enten med bekræftelse på, at filen er modtaget og indlæst korrekt, eller med oplysning til kreditvurderingsbureauerne om fejl, der er opdaget. Hvis det centrale register har fundet en fejl, skal kreditvurderingsbureauerne inden for en rimelig tidsfrist indsende rettelser som følger:
a)
i tilfælde af filfejl skal kreditvurderingsbureauerne rette fejlen som anført i feedbackfilen og indsende hele filen igen
b)
i tilfælde af indholdsmæssige fejl skal kreditvurderingsbureauerne rette fejlen som anført i feedbackfilen og kun indsende de rettede poster.
KAPITEL V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 14
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2012.
A BIZOTTSÁG 448/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2012. március 21.)
az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelminősítő intézetekről szóló, 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,
mivel:
(1)
Az 1060/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése előírja a hitelminősítő intézetek számára, hogy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) által létrehozott központi adatbázisban tegyenek elérhetővé egyes, a korábbi teljesítményadataikkal kapcsolatos információkat. Ezeket az információkat az irányelv követelményei szerint az EÉPH által előírt és rendelkezésre bocsátott formátumban kell biztosítani; az EÉPH nyilvánosságra hozza ezeket az információkat, illetve a fontosabb észlelt fejleményekről összefoglaló tájékoztatót is kibocsát. Ezeket a követelményeket ki kell egészíteni, a nyújtott információk bemutatása - többek között a felépítés, a formátum, a módszer és a jelentés tárgyát képező időszak - tekintetében.
(2)
A hitelminősítő intézetek csoportjának az Unióban található tagjai külön-külön is jelentést tehetnek a központi adatbázisnak. Mindazonáltal a hitelminősítő intézetek uniós szinten nagymértékben integrált, funkcionális szervezete miatt és a statisztikák értelmezésének megkönnyítéséhez a hitelminősítő intézeteket ösztönözni kell arra, hogy a jelentést az egész csoportra vonatkozóan, globális szempontból tegyék meg.
(3)
A központi adatbázis rendszere gyűjti és központilag tárolja a hitelminősítésekre vonatkozó adatokat. Annak érdekében, hogy a piac résztvevői jobban felmérhessék a hitelminősítések megbízhatóságát és ezáltal segítséget kapjanak befektetési döntéseik meghozatala során, indokolt, hogy a központi adatbázis önkéntes alapon hitelminősítő intézetek azonos csoportjához tartozó, harmadik országbeli hitelminősítők által kiadott, de az Unióban nem befogadott hitelminősítéseket is elfogadjon.
(4)
A statisztikák értelmezésének további megkönnyítése érdekében a hitelminősítésekre vonatkozó adatszolgáltatásnak tartalmaznia kell legalább az 1060/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző utolsó tíz év adatait. Nem indokolt előírni a hitelminősítő intézet számára az említett adatokra vonatkozó jelentéstételt, ha bizonyítani tudja, hogy az nem lenne arányos az adatok volumenével és összetettségével.
(5)
E rendelet alapját az a szabályozási technikaistandard-tervezet képezi, amelyet az EÉPH az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 10. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően nyújtott be a Bizottsághoz jóváhagyásra.
(6)
Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről és kikérte az 1095/2010/EU rendelet 37. cikke alapján létrehozott értékpapír-piaci érdek-képviseleti csoport véleményét. Az EÉPH azonban nem végzett költség-haszon elemzést, mivel úgy ítélte meg, hogy nincs arányban a szabályozási technikaistandard-tervezetek hatásával, tekintve, hogy az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottsága (CESR) 2010-ben hozta létre a központi adatbázist, és a technikai standardok tervezetei inkább a meglévő rendszer működését tükrözik és nem alkalmaznak lényegesen új követelményeket, ezért feltételezték, hogy az EÉPH és a hitelminősítő intézetek szempontjából nem jelentenek nagymértékű többletköltséget,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
A rendelet meghatározza a hitelminősítő intézetek által a központi adatbázis számára az alábbiakban felsorolt rendelkezéseknek megfelelően rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására - többek között a felépítésre, formátumra, módszerre és a jelentéstétel időtartamára - vonatkozó szabályokat:
a)
az 1060/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése;
b)
az 1060/2009/EK rendelet I. melléklete E. szakasza II. részének 1. pontja.
II. FEJEZET
JELENTÉSTÉTELI STRUKTÚRA
2. cikk
Jelentéstételi elvek
(1) A hitelminősítő intézetek a következő típusú jelentéseket nyújtják be az EÉPH által létrehozott központi adatbázisba:
a)
kvalitatív adatokat tartalmazó jelentések a 7. és a 9. cikknek megfelelően; továbbá
b)
minősítési adatokat tartalmazó jelentések a 8. és a 10. cikknek megfelelően.
(2) A hitelminősítő intézet felelős a jelentésben megadott adatok pontosságáért, teljességéért és rendelkezésre állásáért. A hitelminősítő intézet biztosítja a jelentések megfelelő időben, a 11. cikkben előírt jelentéstételi csatornákon keresztül és a 13. cikkben meghatározott jelentéstételi eljárás szerint történő benyújtását.
(3) Amennyiben a hitelminősítő intézetek csoportot alkotnak, a csoport tagjai megbízhatják az egyik tagot az előírt információnak a csoport nevében történő bejelentésével. Ha a csoport megbízott tagja a csoport nevében tesz jelentést, azonosítania kell mind magát, mind a csoport azon tagjait, amelyeknek a nevében információt nyújt.
3. cikk
A jelentendő minősítések köre
(1) A hitelminősítő intézet mindaddig jelentést tesz az egyes jelentéstételi időszakok hitelminősítéseiről, amíg a hitelminősítés visszavonásra nem kerül.
(2) A hitelminősítő intézet mind a megbízáson alapuló, mind a megbízás nélküli minősítésekről jelentést tesz. A jelentésben megjelöli, hogy a minősítés megbízáson alapul-e.
(3) A hitelminősítő intézetek csoportja nevében jelentést tevő hitelminősítő intézet a jelentésbe belefoglalhatja az ugyanazon kapcsolt csoporthoz tartozó harmadik országbeli hitelminősítő intézetek adatait is, amelyek minősítéseit az uniós felhasználás céljaira nem fogadták be. Amennyiben a hitelminősítő intézet nem tesz jelentést ilyen adatokról, ezt meg kell indokolnia a kvalitatív adatokat tartalmazó jelentésében.
(4) A hitelminősítő intézet jelentést tesz legalább az 1060/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző utolsó tíz év hitelminősítéseiről. Az a hitelminősítő intézet, amely 1999. december 7. előtt nem adott ki hitelminősítést, az első hitelminősítés kiadásának időpontját követő jelentéstételi időszakok vonatkozásában tesz jelentést. A hitelminősítő intézetnek nem kell az 1060/2009/EK rendelet szerinti nyilvántartásba vételét vagy hitelesítését megelőző minősítési időszakokra jelentést tennie, ha igazolni tudja, hogy az ilyen adatok jelentése nagyságrendjükre és összetettségükre tekintettel aránytalan.
(5) A hitelminősítő intézet a következő típusú minősítésekről tesz jelentést:
a)
vállalati minősítések;
b)
strukturált pénzügyi eszközök minősítése;
c)
államadósság és az államháztartás minősítése.
4. cikk
Vállalati minősítések
(1) A hitelminősítő intézet a vállalati minősítésekre vonatkozó adatokról kibocsátók szerinti bontásban tesz jelentést.
(2) A hitelminősítő intézet eldöntheti, hogy a vállalkozás leányvállalatára vonatkozó minősítéseket egyedi minősítésként kezeli vagy sem. A hitelminősítő intézet megindokolja a választott megoldást.
(3) A hitelminősítő intézet a vállalati minősítésekről tett jelentésekben a minősítést a II. melléklet 1. táblázatának 18. mezőjében meghatározott iparági szegmensbe sorolja be.
(4) A rendelkezésre álló rövid és a hosszú távú vállalati minősítések adatait egyaránt jelenteni kell. A hosszú távú minősítések esetében is a kibocsátói minősítést kell jelenteni. Amennyiben a kibocsátó minősítése nem áll rendelkezésre, a fedezetlen adósságpapírokra vonatkozó hosszú távú minősítésről kell jelentést tenni. Ha hazai és külföldi fizetőeszközben denominált adósságok minősítése egyaránt rendelkezésre áll, csak a külföldi fizetőeszközben denominált adósság minősítéséről kell jelentést tenni.
5. cikk
Strukturált pénzügyi eszközök minősítése
(1) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott sajátos jellemzők alapján a hitelminősítő intézet a strukturált pénzügyi eszközök esetében a hosszú távú minősítésekről a kibocsátás szerinti bontásban tesz jelentést.
(2) A hitelminősítő intézet a strukturált befektetési eszközök és hasonló struktúrák esetében is a hosszú távú minősítésekről tesz jelentést kibocsátó szerinti bontásban.
(3) A hitelminősítő intézet az eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok esetében a rövid távú minősítésekről tesz jelentést a kibocsátás szerinti bontásban.
(4) Strukturált pénzügyi eszközök minősítésére vonatkozó jelentés esetében a hitelminősítő intézet a minősítést a következő eszközosztályok egyikébe sorolja:
a)
eszközfedezetű értékpapírok. Ebbe az eszközosztályba a következő alosztályok tartoznak: gépjárműhitel, hajókölcsön, légijármű-hitel, hallgatói hitel, fogyasztói hitel, egészségügyi ellátásra felvett hitel, előre gyártott házra felvett hitel, filmgyártási hitel, közműfejlesztési hitel, gép- és berendezéslízing, hitelkártya-követelés, adótartozás biztosítékául szolgáló zálogjog, nemteljesítő hitelek, hitelkockázathoz kapcsolt értékpapír, lakóautó-hitel és vevőkövetelések;
b)
lakóingatlannal fedezett értékpapírok. Ebbe az eszközosztályba a következő alosztályok tartoznak: lakóingatlannal fedezett elsőrendű értékpapírok és lakóingatlannal fedezett másodrendű értékpapírok, valamint szabad felhasználású jelzáloghitelek;
c)
üzleti ingatlannal fedezett értékpapírok. Ebbe az eszközosztályba a következő alosztályok tartoznak: kiskereskedelmi vagy irodacélú kölcsön, kórház-finanszírozási hitel, ápoló-gondozó otthonokra, raktározási létesítményekre felvett hitel, szállodafinanszírozási hitel, gyermekgondozási létesítményekre felvett hitel, ipari hitel és társasházakra felvett hitel;
d)
fedezett adósságkötelezvények. Ebbe az eszközosztályba a következő alosztályok tartoznak: hitellel fedezett kötelezvény, kötvénnyel fedezett kötelezvény, szintetikus fedezett adósságkötelezvény, egy ügyletrészsorozatos fedezett adósságkötelezvény, alappal fedezett kötelezvény, eszközalapú értékpapírokat tartalmazó fedezett adósságkötelezvény és fedezett adósságkötelezvényeket tartalmazó fedezett adósságkötelezvény;
e)
eszközfedezetű kereskedelmi értékpapírok;
f)
egyéb, az előbb felsorolt eszközosztályokhoz nem tartozó strukturált pénzügyi eszközök, többek között strukturált fedezett kötvények, strukturált befektetési társaságok, biztosításhoz kapcsolt értékpapírok és származtatott termékeket kínáló egységek.
(5) A hitelminősítő intézet meghatározza, hogy az egyes minősített eszközök melyik eszközosztályba és adott esetben melyik eszközalosztályba tartoznak.
(6) A II. melléklet 1. táblázatának 17. mezője alkalmazásában az eszközhöz használt országkód annak az országnak a kódja, amely a mögöttes eszközök többségének származási országa. Amennyiben a mögöttes eszközök többségének származási országa nem állapítható meg, a minősített eszközt „nemzetközi”-ként kell besorolni.
6. cikk
Államadósság és az államháztartás minősítése
(1) A hitelminősítő intézet az államadósságra és az államháztartásra vonatkozó minősítések adatairól kibocsátók alapján tesz jelentést. A hitelminősítő intézet a minősítéseket az alábbi szektorok valamelyikébe sorolja be:
a)
hazai fizetőeszközben denominált államadósságok minősítése;
b)
külföldi fizetőeszközben denominált államadósságok minősítése;
c)
alsóbb államszervezeti szintek és önkormányzatok, például tartományok és helyi önkormányzatok adósságainak minősítése;
d)
szupranacionális szervezetekre vonatkozó minősítések, például egynél több állami kormányzati tulajdonos által létrehozott, birtokolt és ellenőrzött intézmények minősítései, többek között az U kód (területen kívüli szervezetek) alá tartozó szervezetek a Közösségen belüli gazdasági tevékenységek általános osztályozása (a továbbiakban: NACE) (3) szerint;
e)
állami szervezetekre, például a NACE szerinti O kód (közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás), P kód (oktatás) és Q kód (humán-egészségügyi, szociális ellátás) alá tartozóakra vonatkozó minősítés.
(2) Az egyes szektorokon belül jelentést kell tenni a rövid és hosszú távú minősítésekről egyaránt. Amennyiben kibocsátói minősítés nem áll rendelkezésre, az adósságra vonatkozó hosszú távú minősítésről kell jelentést tenni.
(3) A II. melléklet 1. táblázatának 17. mezője alkalmazásában, amennyiben az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott szupranacionális szervezet esetében nem állapítható meg a kibocsátás szerinti ország, a minősített kibocsátót a „nemzetközi” kategóriába kell besorolni.
III. FEJEZET
A JELENTÉSTÉTEL FORMÁTUMA
7. cikk
Kvalitatív adatok
(1) A hitelminősítő intézet az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott formátumban nyújtja be a kvalitatív adatokat tartalmazó jelentéseket. A hitelminősítő intézet kvalitatív adatokat szolgáltat mindenekelőtt minősítési skálájáról, ismertetve az egyes minősítések egyedi jellemzőit és jelentését. A hitelminősítő intézet legfeljebb hat minősítési skáláról tehet jelentést. Az időintervallumok és minősítési típusok egy adott kombinációjára vonatkozóan legfeljebb egy minősítési skála szerepelhet a jelentésben.
(2) Ha a hitelminősítő intézet egynél több minősítési skála alkalmazásával ad ki minősítéseket egy adott időintervallum és minősítési típus vonatkozásában, kvalitatív adatokat tartalmazó jelentésében csak az ilyen minősítések számszerű többségénél alkalmazott minősítési skálát szerepelteti. Az olyan minősítésekről nem tesz jelentést, amelyek nem az e bekezdésnek megfelelően bejelentett minősítési skála alkalmazásával készültek.
(3) A minősítési skála tetszőleges számú átfogó minősítési kategóriát tartalmaz, amelyek alkategóriaként tetszőleges számú fokozatot foglalhatnak magukban. A hitelminősítő intézet adott esetben mind a minősítési kategóriákról, mind a fokozatokról jelentést tesz.
8. cikk
Minősítési adatok
(1) A hitelminősítő intézet a II. melléklet 2. táblázatában meghatározott formátumban nyújtja be a 3. cikkben említett minősítésekre vonatkozó, minősítési adatokat tartalmazó jelentéseket.
(2) A II. melléklet 1. táblázatának 12. mezője alkalmazásában a hitelminősítő intézet jelentést tesz egy adott minősítéshez kapcsolódó nemteljesítésről, amennyiben az alábbi események valamelyike bekövetkezik:
a)
a minősítés jelzi, hogy a hitelminősítő intézet nemteljesítésre vonatkozó fogalommeghatározása szerint nemteljesítésre került sor;
b)
a minősítés visszavonásra került a minősített szervezet fizetésképtelensége vagy adósságátütemezés miatt;
c)
bármely egyéb körülmény, amelyben a hitelminősítő intézet a minősített szervezetet vagy eszközt nemteljesítőnek, lényegesen értékvesztettnek vagy ezekkel egyenértékűnek tekinti.
(3) Az adott jelentéstételi időszakban visszavonásra került, jelentés tárgyát képező minősítésekre vonatkozóan meg kell adni a visszavonás indokát a II. melléklet 1. táblázatának 11. mezőjében. A 2010. szeptember 7. előtt visszavont minősítések az „egyéb indok miatt lezárt minősítés” mezőbe kerülhetnek.
9. cikk
Kvalitatív adatok változásai és törlése
(1) A hitelminősítő intézet jelentést tesz a jelentésben szereplő kvalitatív adatok változásáról vagy törléséről, amennyiben az az alábbiak miatt szükséges:
a)
kvalitatív adatban bekövetkezett változás jelzése;
b)
a minősítési skálára vonatkozó jelentésben levő ténybeli hiba helyesbítése.
(2) A minősítési skálára vonatkozó adatokon kívüli kvalitatív adatok változásai esetén a hitelminősítő intézet az aktualizált adatokat tartalmazó új jelentést küld. A hitelminősítő intézet csak akkor küld kvalitatív adatokat tartalmazó új jelentést, ha az adatok bármelyike megváltozott, és csak a megváltozott adatokat jelenti be. Módszertani változás esetén a hitelminősítő intézet jelentést tesz az aktualizált kvalitatív adatokról és utalhat a weboldalán található korábbi módszertani változásokra vonatkozó kiegészítő információkra.
(3) Amennyiben csak a minősítési skála kategóriáinak vagy fokozatainak megnevezése változik, a hitelminősítő intézet a kvalitatív adatok tekintetében olyan jelentést nyújt be, amely a korábbi (egyedi minősítési azonosítójával megkülönböztetett) minősítési skála aktualizált változatát tartalmazza, adott esetben a megnevezések vagy leírások módosításával. A minősítési skálához kapcsolódó egyéb mezőket változtatás nélkül kell a jelentésbe foglalni. A hitelminősítő intézet az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott mezőket használja.
(4) Amennyiben a minősítési skálában lényegi változás következik be, a hitelminősítő intézet nyilatkozatot tesz az új minősítési skáláról és végrehajtja a következő lépéseket:
a)
elküldi a korábbi minősítési skála aktualizált adatait tartalmazó kvalitatívadat-fájlt, módosítva az érvényesség záró napját a korábbi jelentéstételi időszak végének napjára; a hitelminősítő intézet az I. melléklet 1. táblázatában meghatározott mezőket használja;
b)
jelentést tesz az új egyedi azonosítóval ellátott új minősítési skáláról, és azon első jelentéstételi időszak érvényességének kezdő napjáról, amelyre vonatkozóan a skála érvényes;
c)
miután a hitelminősítő intézet visszajelzést kap a központi adatbázistól, amely megerősíti az új minősítési skála elfogadását, elküldi az új minősítési skála alá tartozó első jelentéstételi időszakot érintő, az új minősítési skála használatával készült minősítés adatait tartalmazó fájlt.
(5) Minősítési skála törlése esetén a hitelminősítő intézet végrehajtja az alábbi lépéseket:
a)
a törlésre azt megelőzően kerül sor, mielőtt a szóban forgó minősítési skálához kapcsolódó bármely minősítési adatot elküldene a központi adatbázisnak. Amennyiben már sor került minősítési adat bejelentésére, törölnie kell a korábbi minősítési skála használatával készült összes minősítési adatot;
b)
elküldi a kvalitatív adatokat tartalmazó fájlt, amely magában foglalja a minősítési skála törlését. A hitelminősítő intézet az I. melléklet 2. táblázatában meghatározott mezőket használja.
10. cikk
Minősítési adatok törlése és korábbi minősítési adatok bejelentése
(1) Amennyiben a jelentett minősítési adatok kapcsán ténybeli hibák megállapítására kerül sor, a hitelminősítő intézet jelentést tesz a szóban forgó minősítési adat törléséről és felváltja a törölt minősítési adatot.
(2) Minősítési adatok törlésekor a hitelminősítő intézet megteszi az alábbi intézkedések valamelyikét:
a)
az aktuális jelentéstételi időszak minősítési adatai esetében a II. melléklet 2. táblázatában meghatározott mezőket használja. Az eredeti adatállomány törlését követően elküldi az adatállomány új változatát;
b)
korábbi jelentéstételi időszakok minősítési adatai esetében az összes jelentéstételi időszakra vonatkozó eredeti minősítési adatokat törölheti a II. melléklet 2. táblázatában meghatározott mezők használatával, kitöltve a törlés indokára vonatkozó mezőt is, és a 3. cikk (4) bekezdésében leírt eljárással valamennyi időszakra vonatkozóan felváltja az eredeti adatokkal.
(3) Minősítési adatok visszamenőleges bejelentésekor a hitelminősítő intézet a II. melléklet 1. táblázatának 24. és 25. mezőjében meghatározottaknak megfelelően hozzáadja a minősítésre vonatkozó mezőkhöz a minősítés korábbi jelentéstételi időszakait és a korábbi minősítési adatok jelentésének indokát.
IV. FEJEZET
A JELENTÉSTÉTEL MÓDJA
11. cikk
Jelentéstételi csatornák és adattovábbítás
(1) A hitelminősítő intézet az adatoknak a központi adatbázisba történő bejelentésekor a központi adatbázis rendszerének jelentéstételi eszközeit használja.
(2) A központi adatbázisba küldött és onnan kapott valamennyi fájlnak az EÉPH által kiadott XSD-sémának megfelelő XML-formátumúnak kell lennie.
(3) A hitelminősítő intézet az EÉPH által meghatározott névformátumnak megfelelően nevezi el az adatfájlokat.
(4) A hitelminősítő intézet a központi adatbázisba küldött és onnan kapott elektronikus fájlokat legalább öt évig tárolja. Ezeket - kérésre - az EÉPH rendelkezésére kell bocsátani.
12. cikk
Fájlok cseréjére vonatkozó elvek és jelentéstételi időszakok
(1) A hitelminősítő intézet a meghatározott jelentéstételi időszakot érintő valamennyi fájlt a következő közzétételt megelőző időszakban küldi el a központi adatbázisnak. Ez a követelmény a kvalitatív adatok fájljaira és a minősítési adatok fájljaira egyaránt vonatkozik.
(2) A jelentéstételi időszak a január 1-jétől június 30-ig vagy a július 1-jétől december 31-ig tartó hat hónapos időszak. A közzétételt megelőző időszak az adott jelentéstételi időszak végét követő három hónapos időszak, amely január 1-jétől március 31-ig vagy július 1-jétől szeptember 30-ig tart. A közzétételt megelőző időszak és a jelentéstételi időszak kezdetét és végét közép-európai idő szerint kell meghatározni.
(3) A hitelminősítő intézet először a kvalitatív adatokat továbbítja. A minősítési adatokat tartalmazó fájlokat csak azután küldi el, miután megkapta a központi adatbázistól a kvalitatív adatokat igazoló visszajelzést.
(4) A közzétételt megelőző egyes időszakokban a hitelminősítő intézet elküldi a központi adatbázisnak a minősítési adatokat tartalmazó fájlokat a II. melléklet 1., 2. és 3. táblázatában meghatározott összes információval. Minősítési adatok törlését a 10. cikknek megfelelően kell jelenteni.
(5) A hitelminősítő intézet a központi adatbázisnak tett első jelentéstételkor továbbítja az I. melléklet 1., 2. és 3. táblázatában meghatározott összes kvalitatív adatot tartalmazó fájlt. Ezt követően a hitelminősítő intézetnek csak az új minősítési skálákról, és a kvalitatív adatok 9. cikk szerinti aktualizált változatairól és törléseiről kell jelentést tennie.
(6) A központi adatbázisnak tett első jelentése mellett a hitelminősítő intézet jelentést tesz a 3. cikk (4) bekezdése szerinti korábbi adatokról is. Ezt a jelentést a jelentéstételi időszakok időrendi sorrendjének megfelelően kell megtenni, a legkorábbi időszaktól kezdve.
13. cikk
Jelentéstételi eljárás
(1) A hitelminősítő intézet biztosítja, hogy a központi adatbázisba küldött információ megfeleljen saját belső nyilvántartásainak. A közzétételt megelőző egyes időszakokon belül az összes szóban forgó fájlt időrendi sorrendben kell elküldeni és a hibákat a közzétételt megelőző időszakban kell helyesbíteni.
(2) A központi adatbázis visszaigazolást küld a hitelminősítő intézetnek a jelentésben levő adatfájlokról, amelyben vagy megerősíti a fájlok beérkezését és megfelelő feltöltését, vagy tájékoztatja a hitelminősítő intézetet a feltárt hibákról. Amennyiben a központi adatbázis hibát tárt fel, a hitelminősítő intézet megfelelő időben helyesbítést küld az alábbiaknak megfelelően:
a)
fájlhiba esetén a hitelminősítő intézet a visszaigazolásban megjelölt módon helyesbíti a hibát és az egész fájlt újra elküldi;
b)
tartalmi hiba esetén a hitelminősítő intézet a visszaigazolásban megjelölt módon helyesbíti a hibát és csak a helyesbített adatállományt küldi el újra.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 21-én.