KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 165/2010
af 26. februar 2010
om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer, for så vidt angår aflatoksiner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for aflatoksin B1 og samlet aflatoksinindhold (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) i en række fødevarer.
(2)
Det er nødvendigt at ændre visse grænseværdier for aflatoksiner i visse fødevarer for at tage hensyn til udviklingen i Codex Alimentarius og nye oplysninger i den seneste videnskabelige rådgivning.
(3)
Codex Alimentarius har fastsat en grænseværdi på 15 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i mandler, hasselnødder og pistacienødder bestemt til videreforarbejdning og en grænseværdi på 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i »spiseklare« mandler, hasselnødder og pistacienødder (3).
(4)
Den 25. januar 2007 vedtog Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en udtalelse om den potentielt øgede risiko for forbrugernes sundhed ved en eventuel forhøjelse af de eksisterende grænseværdier for aflatoksiner i mandler, hasselnødder og pistacienødder og produkter heraf (4). Ekspertpanelet konkluderede, at en ændring af grænseværdierne fra 4 til 8 eller 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i mandler, hasselnødder og pistacienødder kun ville få begrænsede virkninger for den skønnede eksponering gennem kosten, kræftrisikoen og de beregnede eksponeringsmargener (MOE). Panelet konkluderede endvidere, at eksponeringen for aflatoksiner fra alle kilder bør være så lav, som det med rimelighed er muligt, eftersom aflatoksiner er genotoksiske og kræftfremkaldende. Det fremgår af dataene, at den samlede eksponering for aflatoksiner gennem kosten vil kunne nedbringes ved at reducere antallet af stærkt forurenede fødevarer, der kommer ud på markedet, gennem en mere effektiv håndhævelse af grænseværdierne og en nedbringelse af eksponeringen fra andre fødevarer end mandler, hasselnødder og pistacienødder.
(5)
Ekspertpanelet vedtog den 16. juni 2009 en erklæring om virkningerne for folkesundheden af en forhøjelse af grænseværdierne fra 4 μg/kg til 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i andre trænødder end mandler, hasselnødder og pistacienødder (5). Panelet konkluderede, at der på grundlag af de i 2007 foreliggende oplysninger ikke ville være negative virkninger for folkesundheden forbundet med at forhøje grænseværdierne fra 4 μg/kg til 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i andre trænødder, herunder paranødder. På baggrund af de igangværende drøftelser i Codex Alimentarius om grænseværdien for aflatoksiner i paranødder bør grænseværdien for aflatoksiner i paranødder bringes på linje med Codex’ grænseværdi for mandler, hasselnødder og pistacienødder.
(6)
Codex Alimentarius har kun fastsat en grænseværdi for det samlede aflatoksinindhold. Den tilsvarende grænseværdi for aflatoksin B1 er fastsat ved hjælp af den database over forekomsten af aflatoksiner i fødevarer, som EFSA anvender til vurdering af eksponeringen.
(7)
I EFSA's udtalelse om aflatoksiner bemærkes det, at oliefrø og produkter heraf i høj grad bidrager til menneskers eksponering for aflatoksiner. EFSA konkluderede, at eksponeringen for aflatoksiner fra alle kilder bør være så lav, som det med rimelighed er muligt. Herudover fremgår det af meddelelser i det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF), at oliefrø som f.eks. solsikkefrø, melonfrø osv. indeholder store mængder aflatoksiner. Det foreslås derfor, at der også fastsættes en grænseværdi for andre oliefrø end jordnødder på linje med de eksisterende grænseværdier for jordnødder. Men da aflatoksiner elimineres næsten fuldstændigt ved forarbejdning med henblik på fremstilling af raffinerede vegetabilske olier, bør oliefrø, herunder jordnødder, som er bestemt til knusning med henblik på fremstilling af raffineret vegetabilsk olie, og raffineret vegetabilsk olie ikke være omfattet af denne grænseværdi.
(8)
Der er fastsat en grænseværdi på 2 μg/kg for aflatoksin B1 og 4 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold i alt korn og alle produkter fremstillet på basis af korn, undtagen majs, der skal undergå sortering eller anden fysisk behandling inden konsum, for hvilken der er fastsat en grænseværdi på 5 μg/kg for aflatoksin B1 og 10 μg/kg for det samlede aflatoksinindhold. Uafskallet ris indeholder ofte aflatoksiner i mængder, som ligger lidt over grænseværdierne. Efter formalingen, hvorved skallerne fjernes, ligger aflatoksinindholdet i den hvide slebne ris under grænseværdierne. Tilgangen til ris bør derfor være den samme som den, der allerede anvendes i forbindelse med majs, således at der fastsættes en højere grænseværdi for aflatoksin B1 og for samlet aflatoksinindhold i ris, der skal undergå sortering eller anden fysisk behandling inden konsum eller anvendelse som ingrediens i fødevarer.
(9)
Grænseværdierne gælder for den spiselige del af trænødderne. Nye videnskabelige data har imidlertid vist, at en del af aflatoksinforureningen findes på skallen af paranødder. Den fodnote i bilaget, der angiver fremgangsmåden ved analyse af trænødder i skaller, bør derfor ændres for at tage hensyn til disse nye videnskabelige oplysninger.
(10)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1881/2006 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 4 affattes således:
»Artikel 4
Særlige bestemmelser for jordnødder, andre oliefrø, trænødder, tørret frugt, ris og majs
Det er tilladt at markedsføre jordnødder, andre oliefrø, trænødder, tørret frugt, ris og majs, der ikke overholder de relevante grænseværdier for aflatoksiner som fastsat i bilagets punkt 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 og 2.1.11, såfremt de pågældende fødevarer
a)
ikke er bestemt til direkte konsum eller anvendelse som ingrediens i fødevarer
b)
overholder de relevante grænseværdier som fastsat i bilagets punkt 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 og 2.1.12
c)
undergår en behandling i form af sortering eller anden fysisk behandling, og grænseværdierne i bilagets punkt 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 og 2.1.11 efter denne behandling ikke er overskredet, og denne behandling ikke resulterer i andre skadelige restkoncentrationer
d)
er mærket således, at anvendelsesformålet klart fremgår, og bærer angivelsen »produktet skal undergå sortering eller anden fysisk behandling for at reducere aflatoksinindholdet, inden det anvendes til konsum eller som ingrediens i fødevarer«. Denne angivelse skal være påført mærkesedlen på hver enkelt sæk, pakning osv. og være indeholdt i det originale ledsagedokument. Sendingens/partiets identifikationskode skal være påført hver enkelt sæk, pakning osv. i sendingen samt det originale ledsagedokument på en sådan måde, at den ikke kan slettes.«
2)
Artikel 5 affattes således:
»Artikel 5
Særlige bestemmelser for jordnødder, andre oliefrø, produkter heraf og korn
En præcis angivelse af den påtænkte anvendelse skal være påført mærkesedlen på hver enkelt sæk, pakning osv. og det originale ledsagedokument. Det skal være muligt umiddelbart at sætte ledsagedokumentet i forbindelse med sendingen, idet dokumentet skal være forsynet med sendingens identifikationskode, som er påført hver enkelt sæk, pakning osv. i sendingen. De forretningsaktiviteter, der i ledsagedokumentet er angivet for modtageren af sendingen, skal være forenelige med den påtænkte anvendelse.
Er det ikke klart angivet, at den påtænkte anvendelse ikke er konsum, er alle de jordnødder, andre oliefrø og produkter heraf og alt det korn, der markedsføres, omfattet af de i bilagets punkt 2.1.5 og 2.1.11 fastsatte grænseværdier.
For så vidt angår anvendelsen af de i bilagets punkt 2.1.1 fastsatte grænseværdier gælder undtagelsen for jordnødder og andre oliefrø bestemt til knusning kun sendinger, der er mærket således, at anvendelsesformålet klart fremgår, og bærer angivelsen »produktet skal undergå knusning med henblik på fremstilling af raffineret vegetabilsk olie«. Denne angivelse skal være påført mærkesedlen på hver enkelt sæk, pakning osv. og være indeholdt i ledsagedokumentet/dokumenterne. Det endelige bestemmelsessted skal være et knuseværk.«
3)
I bilaget foretages følgende ændringer:
a)
Underafdeling 2.1 (Aflatoksiner) erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
b)
Fodnote 5 affattes således:
»(5)
Grænseværdierne gælder for den spiselige del af jordnødder og trænødder. Er det jordnødder og trænødder i skaller, der analyseres, antages det ved beregningen af aflatoksinindholdet, at al forureningen forekommer i den spiselige del, undtagen når der er tale om paranødder.«
c)
Følgende fodnoter indsættes:
»(40)
Oliefrø henhørende under KN-kode 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206 og 1207 og produkter heraf henhørende under KN-kode 1208 - melonfrø henhører under KN-kode ex 1207 99.
(41)
For produkter afledt/forarbejdet deraf, som udelukkende eller næsten udelukkende er afledt/forarbejdet af de pågældende trænødder, gælder de samme grænseværdier som dem, der er fastsat for de tilsvarende trænødder. I andre tilfælde finder artikel 2, stk. 1 og 2, anvendelse på de afledte/forarbejdede produkter.«
Artikel 2
Denne forordning finder ikke anvendelse på abrikoskerner og oliefrø, undtagen jordnødder, og produkter forarbejdet deraf, som blev markedsført inden anvendelsesdatoen i overensstemmelse med de regler, der var gældende på det tidspunkt.
Fødevarevirksomhedslederen skal kunne dokumentere, hvornår produkterne blev markedsført.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tiendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra ikrafttrædelsesdatoen.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2010.
A BIZOTTSÁG 165/2010/EU RENDELETE
(2010. február 26.)
az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek az aflatoxinok tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló aflatoxin B1, valamint összes aflatoxin (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) legmagasabb engedélyezett értékét.
(2)
Tekintettel a Codex Alimentariust érintő változásokra és a legújabb tudományos szakvéleményekben található új információra, módosítani kell az egyes élelmiszerekben előforduló aflatoxinok bizonyos felső határértékeit.
(3)
A Codex Alimentarius az aflatoxin legmagasabb engedélyezett értékét a továbbfeldolgozásra szánt mandula, mogyoró és pisztácia esetében 15 μg/kg-ban, az „azonnal fogyasztható” mandula, mogyoró és pisztácia esetében 10 μg/kg-ban határozta meg (3).
(4)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban található szennyezésekkel foglalkozó tudományos testülete (a továbbiakban: CONTAM-testület) 2007. január 25-én szakvéleményt fogadott el a fogyasztókra vonatkozó egészségügyi kockázat feltételezhető növekedéséről, amennyiben a mandula, a mogyoró és a pisztácia, valamint az ezekből származó termékek aflatoxintartalmának eddig megállapított felső határértékét növelnék (4). A CONTAM-testület megállapította, hogy a mandulában, mogyoróban és pisztáciában található összes aflatoxin felső határértékének 4 μg/kg-ról 8 vagy 10 μg/kg-ra történő növelése csekély hatással lenne a toxinoknak való étrendi kitettségnek, a rákbetegség kockázatának és a kitettség számított expozíciós határértékeinek becslésére. A testület továbbá megállapította, hogy az aflatoxinnak való kitettségnek - származzon az bármilyen forrásból is - az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintűnek kell lennie, mivel az aflatoxinok genotoxikusak és rákkeltő hatásúak. Az adatok azt mutatják, hogy csökkenteni lehet az aflatoxinoknak való összes étrendi kitettség mértékét, amennyiben a piacra kerülő erősen szennyezett élelmiszerek számát csökkentik azáltal, hogy hatékonyabbá teszik az előírások betartatását, és csökkentik a más - nem mandula, mogyoró és pisztácia - élelmiszerforrásból származó aflatoxinnak való kitettséget.
(5)
A CONTAM-testület 2009. június 16-án elfogadott egy szakvéleményt a fán termő héjas gyümölcsűekben - kivéve a mandulát, a mogyorót és a pisztáciát - található összes aflatoxin legmagasabb értékének 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra történő növelésének közegészségügyi hatásairól (5). A testület megállapította, hogy a 2007-ben rendelkezésre álló információ alapján a közegészségügyre nem lenne káros hatással az, ha az előforduló összes aflatoxin értékét 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra növelnék a többi fán termő héjas gyümölcsűek esetében, beleértve a brazildiót is. Tekintettel a Codex Alimentariusban a brazildió aflatoxintartalmáról folyó jelenlegi vitákra, indokolt összehangolni a brazildióban található aflatoxinok felső határértékét a mandula, mogyoró és pisztácia kódex szerinti határértékével.
(6)
A Codex Alimentarius csak az aflatoxinok összegzett mennyiségének felső határértékét állapította meg. A megfelelő aflatoxin B1 szintet az EFSA által a kitettség felmérésére használt, az élelmiszerekben előforduló aflatoxinokat tartalmazó adatbázis alapján állapították meg.
(7)
Az EFSA aflatoxinokról szóló véleményében megállapításra került, hogy az olajos magvak és az ezekből származó termékek jelentősen hozzájárulnak az emberek aflatoxinnak való kitettségéhez. Az EFSA megállapította, hogy az aflatoxinnak való kitettségnek - származzon az bármilyen forrásból is - az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintűnek kell lennie. Továbbá az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren (RASFF) belüli értesítések magas aflatoxinszintet mutatnak az olajos magvakban, mint például a napraforgómagban vagy a dinnyemagban. Ezért javasolt felső határértéket meghatározni a földimogyorón (mogyorón) kívül más olajos magvak tekintetében is, a földimogyoróra (mogyoróra) érvényben levő felső határértékekkel összhangban. Mivel azonban a finomított növényi olaj gyártásának során az aflatoxinokat szinte teljes mértékben eltávolítják, indokolt a finomított növényi olaj készítéséhez zúzásra szánt olajos magvakat, beleértve a földimogyorót (mogyorót) is, és a finomított növényi olajat kizárni.
(8)
Valamennyi gabonaféle és a gabonafélékből származó valamennyi termék vonatkozásában az aflatoxin B1 felső határértékét 2 μg/kg-ban, az összes aflatoxin tekintetében pedig 4 μg/kg-ban állapították meg, kivéve az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett kukoricát, amely vonatkozásában az aflatoxin B1 felső határértéke nem lépheti túl az 5 μg/kg-ot, az összes aflatoxiné pedig a 10 μg/kg-ot. A hántolatlan nyers rizs aflatoxintartalma általában enyhén túllépi a felső határértéket. Hántolás után, amelynek során a rizshéj eltávolításra kerül, a hántolt fehér rizs aflatoxintartalma alatta marad a felső határértéknek. Indokolt tehát a kukoricához hasonló szemléletet alkalmazni a rizs esetében is, és az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett rizs esetében magasabb aflatoxin B1 felső határértéket, illetve összes aflatoxin felső határértéket megállapítani.
(9)
A felső határértékek a fán termő héjas gyümölcsűek ehető részére vonatkoznak. A legújabb tudományos adatok azonban bebizonyították, hogy az aflatoxinszenynyeződés egy része a brazildió héján van. Indokolt tehát a mellékletben e legújabb tudományos információt tekintetbe véve módosítani a lábjegyzetet, utalva a fán termő héjas gyümölcsűek „héjukban” történő elemzése során követendő eljárásra.
(10)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„4. cikk
Földimogyoróra, más olajos magvakra, fán termő héjas gyümölcsűekre, szárított gyümölcsökre, rizsre és kukoricára vonatkozó külön rendelkezések
A melléklet 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. és 2.1.11. pontjában meghatározott megfelelő aflatoxin felső határértékeknek nem megfelelő földimogyoró (mogyoró), más olajos magvak, fán termő héjas gyümölcsűek, szárított gyümölcsök, rizs és kukorica forgalomba hozható, amennyiben ezek az élelmiszerek:
a)
nem kerülnek közvetlen emberi fogyasztásra, illetve azokat nem használják fel élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként;
b)
megfelelnek a melléklet 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.1.9. és 2.1.12 pontjában meghatározott felső határértéknek;
c)
további válogatásra, vagy egyéb fizikai kezelésre kerülnek, és e kezelést követően a melléklet 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. és 2.1.11. pontjában meghatározott felső határértékeket nem haladják meg, és a kezelés hatására nem keletkeznek egyéb ártalmas maradékok;
d)
olyan címkével vannak ellátva, amely egyértelműen feltünteti a termékek alkalmazási körét, és tartalmazza a következő szöveget: »A terméket emberi fogyasztás vagy élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatni kell vagy más fizikai kezelésnek kell alávetni az aflatoxinszennyezés csökkentése céljából.« A fenti megjelölést minden egyes zsák, doboz stb. címkéjének és az eredeti kísérőokmánynak is tartalmaznia kell. A szállítmány-/tételazonosító kódot letörölhetetlenül fel kell tüntetni a szállítmány minden egyes zsákján, dobozán stb. és az eredeti kísérőokmányon.”
2.
Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„5. cikk
A földimogyoróra (mogyoróra), más olajos magvakra, az ezekből származó termékekre és a gabonafélékre vonatkozó külön rendelkezések
A tervezett felhasználást egyértelműen fel kell tüntetni minden egyes zsák, doboz stb. címkéjén és az eredeti kísérőokmányon. A kísérőokmánynak egyértelműen kapcsolódnia kell az érintett szállítmányhoz a szállítmányazonosító kód feltüntetésével, amely a szállítmány minden egyes zsákján, dobozán stb. szerepel. Emellett a szállítmány címzettjének a kísérőokmányon feltüntetett üzleti tevékenysége összeférhető kell hogy legyen a tervezett felhasználással.
Annak egyértelmű megjelölése hiányában, hogy tervezett felhasználásuk nem emberi fogyasztás, a melléklet 2.1.5. és 2.1.11. pontjában meghatározott felső határértékek valamennyi forgalomba hozott földimogyoróra (mogyoróra), más olajos magvakra, és az ezekből származó termékekre és gabonafélére alkalmazandók.
A zúzásra szánt földimogyoróra (mogyoróra) és más olajos magvakra vonatkozó kivétel, valamint a melléklet 2.1.1. pontjában meghatározott felső határértékek alóli kivétel csak olyan címkével ellátott szállítmányokra vonatkozik, amely egyértelműen feltünteti a termékek alkalmazási körét, és tartalmazza a következő szöveget: »A terméket finomított növényi olaj készítéséhez zúzásnak kell alávetni.« A fenti megjelölést minden egyes zsák, doboz stb. címkéjének és az eredeti kísérőokmány(ok)nak is tartalmaznia kell. A végső rendeltetési hely egy magzúzó üzem kell, hogy legyen.”
3.
A melléklet a következőképpen módosul:
a)
a 2.1. pont (Aflatoxinok) helyébe e rendelet mellékletének szövege lép;
b)
az 5. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:
„(5)
A felső határértékek a földimogyoró (mogyoró) és a fán termő héjas gyümölcsűek ehető részére vonatkoznak. Héjas földimogyoró és fán termő héjas gyümölcsűek elemzése során az aflatoxintartalom megállapításakor azt kell feltételezni, hogy a szenynyeződés egésze az ehető részben található, kivéve a brazildió esetében.”;
c)
a következő lábjegyzetek kerülnek beillesztésre:
„(40)
A 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 KN-kód alá tartozó olajos magvak és a 1208 KN-kód alá tartozó olajos magvakból származó termékek; a dinnyemag az ex 1207 99 kód alá tartozik.
(41)
Amennyiben a fán termő héjas gyümölcsűekből származó/készített termékek kizárólag a fán termő héjas gyümölcsűekből származnak/készülnek, a megfelelő fán termő héjas gyümölcsűekre megállapított felső határértékek vonatkoznak az ezekből származó/készített termékekre is. A többi esetben a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében foglaltak érvényesek a nyersanyagokból származó/készített termékekre.”
2. cikk
Ez a rendelet nem vonatkozik olyan sárgabarackmagra és földimogyorótól (mogyoró) különböző olajos magvakra, valamint ezekből származó termékekre, amelyeket e rendelet kötelező alkalmazása előtt, de az adott időpontban hatályos rendelkezésekkel összhangban hoztak forgalomba.
Az élelmiszer-ipari vállalkozóra hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a termékeket mikor hozták forgalomba.
3. cikk
E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. február 26-án.