RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 492/2010
af 3. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Indonesien (i det følgende samlet benævnt »de pågældende lande«).
2. DENNE UNDERSØGELSE
2.1. ANMODNING OM EN FORNYET UNDERSØGELSE
(2)
Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat, indgav en anmodning om en udløbsundersøgelse den 11. december 2008.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
2.2. INDLEDNING
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte den 10. marts 2009 en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende (3) (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«)
2.3. UNDERSØGELSESPERIODE
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (herefter benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (herefter benævnt »den betragtede periode«).
3. PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN
(6)
Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EU-producent, kendte importører, leverandører og brugere, de kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen, men ingen af dem forelagde Kommissionen en sådan anmodning.
(8)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien. To virksomheder fra Kina, som begge indgår i koncernen Rainbow Rich Industrial Ltd., der er hjemmehørende i Hong Kong, og to virksomheder fra Indonesien oplyste, at de var villige til at samarbejde og besvarede spørgeskemaet vedrørende dumping.
(9)
Yderligere to kinesiske producenter, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig til kende. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at disse virksomheder ikke foretog dumping på EU-markedet. Følgelig er Fang Da Food Additive (Shenzhen) og Fang Da Food Additive (Yan Quan) ikke omfattet af nærværende udløbsundersøgelse.
4. EFTERPRØVNING AF MODTAGNE OPLYSNINGER
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
4.1.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I FOLKEREPUBLIKKEN KINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDONESIEN:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCENT I EU-ERHVERVSGRENEN
-
Productos Aditivos S.A., Spanien.
4.4.
IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDET IMPORTØR OG FORHANDLER:
-
Beneo Palatinit GmbH, Tyskland.
4.5.
BRUGER
-
Schweppes International Ltd., Nederlandene.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(11)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien.
(12)
I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger.
(13)
Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien (herefter benævnt »den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00.
(15)
Som konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet i forbindelse med denne undersøgelse er natriumcyclamat en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof i fødevarer og er tilladt i Den Europæiske Union og mange andre lande som sødestof i kaloriefattige og diætetiske fødevarer og drikkevarer. Det anvendes i stort omfang som tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt af producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Det anvendes desuden i mindre mængder i lægemiddelindustrien.
2. SAMME VARE
(16)
Som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og Indonesien og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på markedet i Unionen af ansøgeren, eller den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som også blev anvendt som referenceland til at fastlægge den normale værdi for Kina.
(17)
Alle disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
(18)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme generelle metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. For at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev der i overensstemmelse med normal praksis udtaget stikprøver af transaktionerne i form af fire måneder i NUP, som hver især var den sidste måned i et kvartal. Resultatet blev efterprøvet ved også at analysere en række andre transaktioner. Ingen af de erhvervsdrivende gjorde indsigelser mod denne fremgangsmåde.
(20)
Data fra Eurostat viste, at der blev importeret mellem 3 000 og 5 000 tons af den pågældende vare til Unionen i NUP. Af denne mængde kom over 90 % fra Kina, og resten kom fra Indonesien. Der blev praktisk taget ikke registreret import fra andre lande.
2. DUMPING AF IMPORT I UNDERSØGELSESPERIODEN
2.1. FOLKEREPUBLIKKEN KINA
2.1.1. Referenceland
(21)
Med undtagelse af de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(22)
I den forudgående undersøgelse blev Indonesien anvendt som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina.
(23)
Kommissionen har foreslået dette land i indledningsmeddelelsen, og ingen af de interesserede parter har modsat sig dette valg inden for fristerne.
(24)
Priserne i Indonesien er blevet betragtet som en rimelig erstatning for priserne i Kina, fordi Indonesien har et konkurrencepræget hjemmemarked med stigende import fra Kina og med mindst seks producenter. Det ser desuden ud til, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, kun fremstilles i Unionen, Kina og Indonesien. Der er ikke blevet fremlagt bevis for det modsatte i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Indonesien er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
2.1.2. Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter
2.1.2.1. Indledende bemærkninger
(26)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter, som begge indgår i koncernen »Rainbow Rich Industries«, der er hjemmehørende i Hong Kong, i forbindelse med denne undersøgelse. De tegnede sig for over halvdelen af eksporten til EU i NUP. Når der ikke tages hensyn til produktions- og salgsmængderne for virksomheder, der ikke er omfattet af proceduren, tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for mere end tre fjerdedele af den samlede kinesiske produktion og næsten halvdelen af den kinesiske kapacitet. Repræsentativiteten med hensyn til eksport til Unionen var på over 80 %. På baggrund af dette samarbejdsniveau blev detaljerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører anvendt som kilde ved vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping fra Kina.
(27)
En af de samarbejdsvillige virksomheder, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksporterede betydelige mængder til Unionen i NUP, mens dens søstervirksomhed, Jintian Enterprises (Nanjing), ikke eksporterede til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne. De oplysninger, som blev indsamlet ved kontrolbesøget hos den virksomhed, som ikke eksporterede, Jintian Enterprises (Nanjing), gav dog et mere nøjagtigt indblik i forholdene på det kinesiske hjemmemarked, hvor både virksomhedens markedsandel og andel af den installerede kapacitet er betydelig.
(28)
I løbet af undersøgelsen hævdede en af de kinesiske virksomheder, at de største producenter på hjemmemarkedet holdte regelmæssige møder for at fastsætte en referencepris for det kinesiske hjemmemarked. Set på baggrund af disse producenters dominerende stilling synes virksomhederne at have held til at fastholde de kinesiske hjemmemarkedspriser på et relativt højt niveau med denne ordning.
2.1.2.2. Normal værdi
(29)
Den normale værdi for Golden Time Enterprises (Shenzhen) blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.1.2.3. Eksportpris
(30)
Eksportprisen for Golden Time Enterprises (Shenzhen) ved salg til Unionen var den pris, om nødvendigt justeret, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen.
2.1.2.4. Prissammenligning
(31)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, kreditter, håndtering og emballering.
2.1.2.5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i den nuværende undersøgelsesperiode på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Unionens grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 30 % for Golden Time Enterprises.
2.1.3. Andre kinesiske eksporterende producenter
2.1.3.1. Indledende bemærkninger
(33)
Den resterende import fra Kina udgjorde mindre end 5 % af forbruget i Unionen.
(34)
Kommissionen baserede sine konklusioner vedrørende de øvrige kinesiske eksporterende producenter på oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen og officielle statistikker fra Eurostat.
2.1.3.2. Normal værdi
(35)
Den normale værdi for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat til det vejede gennemsnit af de samarbejdsvilliges indonesiske producenters priser ved salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
2.1.3.3. Eksportpris
(36)
Eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev den fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.1.3.4. Prissammenligning
(37)
Det vejede gennemsnit af den eksportpris, der blev fastsat for de resterende kinesiske eksportører, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af den normale værdi for de kontrollerede indonesiske producenter, ab fabrik og i samme handelsled.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport og søfragt, forsikring, håndtering og emballering. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev justeringerne baseret på den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs efterprøvede omkostninger.
2.1.3.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi, som beregnet i betragtning 35, og eksportprisen, som beregnet i betragtning 36. De resultater, der er opnået således, tyder helt klart på fortsat dumping i løbet af foranstaltningernes gyldighedsperiode med en dumpingmargen på over 5 %.
2.1.4. Konklusioner vedrørende dumping fra kina
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra Kina i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
2.2. INDONESIEN
2.2.1. Indledende bemærkninger
(41)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter i forbindelse med denne undersøgelse, PT Golden Sari og PT Tunggak Waru Semi. Deres repræsentativitet med hensyn til eksport til Unionen var på mellem 40 % og 60 % i NUP (4).
(42)
De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet viste, at der er mindst fire andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Ifølge disse oplysninger tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for ca. en tredjedel af den samlede indonesiske produktion og kapacitet. Samarbejdsvilligheden i Indonesien har derfor været lav i forbindelse med denne undersøgelse.
(43)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de bedste foreliggende oplysninger, herunder klagen og offentligt tilgængelige oplysninger. De relevante indonesiske myndigheder blev underrettet om anvendelsen af artikel 18 og årsagerne hertil. De indonesiske myndigheder fremsatte ingen bemærkninger i denne forbindelse.
(44)
Kun en af de to samarbejdsvillige virksomheder, PT Golden Sari, eksporterede til Unionen i NUP. Der kunne således ikke fastsættes nogen dumpingmargen for PT Tunggak Waru Semi, da virksomheden ikke eksporterede til Unionen i NUP, men data om virksomheden blev ikke desto mindre anvendt til at indhente oplysninger om bl.a. produktion, kapacitet og eksport til markeder i tredjelande, hvilket gav et mere nøjagtigt indblik i forholdene på Indonesiens hjemmemarked og eksportmarkeder.
2.2.2. Samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter
2.2.2.1. Normal værdi
(45)
Den normale værdi for PT Golden Sari blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.2.2.2. Eksportpris
(46)
Eksportprisen for PT Golden Sari blev fastsat på grundlag af de eksportpriser, som uafhængige kunder i Unionen havde betalt eller skulle betale i NUP.
2.2.2.3. Prissammenligning
(47)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen ved salg af den pågældende vare i Unionen, ab fabrik og i samme handelsled.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.2.4. Dumpingmargen
(49)
Resultatet af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen viste, at virksomheden PT Golden Sari ikke havde foretaget dumping i NUP.
2.2.3. Andre indonesiske eksporterende producenter
2.2.3.1. Indledende bemærkninger
(50)
Som omhandlet i betragtning 43 blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksportører på grund af det lave samarbejdsniveau for Indonesien fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
2.2.3.2. Normal værdi
(51)
Den normale værdi blev beregnet som det vejede gennemsnit af den normale værdi, der er blevet beregnet for de to samarbejdsvillige producenter.
2.2.3.3. Eksportpris
(52)
Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksportører fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.2.3.4. Prissammenligning
(53)
Den således beregnede vejede gennemsnitlige pris ved eksport til Unionen for Indonesien blev på ab fabrik-niveau sammenlignet med den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige indonesiske producenter.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport, håndtering og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.3.5. Dumpingmargen
(55)
Af sammenligningen mellem den normale værdi og den eksportpris, som var blevet beregnet som anført ovenfor, fremgik det, at der fandt dumping sted. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde næsten 30 % af cif-importprisen, Unionens grænse.
2.2.4. Konklusioner vedrørende dumping fra indonesien
(56)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra en betydelig del af de indonesiske producenter i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
3. UDVIKLING I IMPORTEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien eventuelt udløber.
(58)
For at fastslå om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, hvis foranstaltningerne ophæves, undersøgte Kommissionen de foreliggende oplysninger om eksportørernes situation og markedsforholdene. Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i de samarbejdsvillige producenters besvarelser af spørgeskemaet, som var blevet efterprøvet ved kontrolbesøgene hos virksomhederne. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og officielle eksport- og markedsstatistikker fra de pågældende lande.
3.1. KINA
3.1.1. Indledende bemærkninger
(59)
Som omhandlet i betragtning 26 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for over tre fjerdedele af den kinesiske produktion i NUP. På grund af den høje grad af samarbejdsvilje blev det besluttet, at der kunne indsamles pålidelige oplysninger om eksporten af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode direkte fra den eksporterende producent. Mere generelt er der blevet indsamlet oplysninger vedrørende det kinesiske hjemmemarked hos begge de kontrollerede producenter.
(60)
Der mindes om, at undersøgelsen viste, at dumpingen fra de kinesiske virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsatte på et niveau, der er betragteligt højere end det niveau, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.1.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(61)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen, er den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet i Kina hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, mange gange større end markedet i Unionen. Undersøgelsen har vist, at forbruget på hjemmemarkedet i Kina sandsynligvis ikke i noget væsentligt omfang kan absorbere denne uudnyttede kapacitet.
(62)
En af de kinesiske producenter hævdede, at han havde til hensigt at mindske sin produktionskapacitet væsentligt efter NUP. Der blev dog ikke forelagt håndgribelige beviser herfor. Selv om dette teoretisk set kunne medføre et fald i kapaciteten i Kina, ville det ikke desto mindre skabe et incitament for de øvrige kinesiske producenter til i højere grad at udnytte deres uudnyttede tilgængelige kapacitet for at udfylde det hul, der vil opstå i den kinesiske eksport.
(63)
Desuden kan markederne i andre tredjelande kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina. For det første forhindrer en lang række store landes lovgivning import af den pågældende vare (bl.a. USA, Indien, Japan, Mexico, Sydkorea og hele Mellemøsten). Desuden er det ifølge de oplysninger, som er blevet indhentet i forbindelse med undersøgelsen, ikke sandsynligt, at de øvrige betydelige markeder for natriumcyclamat (Sydamerika, Sydafrika og Asien) vil vokse betragteligt de kommende år. Markedet i Unionen vil derfor fortsat være af central betydning, da det er attraktivt ikke alene på grund af størrelsen, men også fordi der findes velkendte og veletablerede distributionskanaler for import af varen.
(64)
Sluttelig blev det overvejet, om de pågældende virksomheder kunne udnytte den overskydende kapacitet til fremstilling af andre varer. Dette er dog ikke sandsynligt, da de kontrollerede producenter ikke fremstiller andre varer i betydelige mængder, og der findes ikke bevis for, at det ville være let for andre kinesiske producenter af natriumcyclamat at gå over til fremstilling af andre varer.
(65)
Ovenstående tyder på, at der fortsat vil komme store eksportmængder fra Kina til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.1.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(66)
Kommissionen konstaterede, at de store mængder import fra Kina i Unionen blev solgt til priser, som var lavere end priserne på det kinesiske hjemmemarked. På baggrund af den kinesiske dumpingimports omfang og markedsandel må salgspriserne for denne import betragtes som referenceprisen i Unionen: Andre kinesiske eksportører, som ønsker at sælge betydelige mængder på markedet ville efter al sandsynlighed også fastsætte deres priser på dette lave niveau og således foretage dumping.
3.1.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(67)
Kommissionen sammenlignede efterprøvede priser ved eksport fra Kina til tredjelande med efterprøvede priser på det kinesiske hjemmemarked for at foretage en nærmere undersøgelse af kinesiske eksportørers prisadfærd, hvis foranstaltningerne standses.
(68)
Det blev konstateret, at priserne ved eksport til tredjelande konsekvent var lavere end priserne på hjemmemarkedet og i tråd med priserne ved eksport til EU, hvilket understreger, at der findes et adfærdsmønster, der er baseret på dumping, og som synes at være strukturelt i denne sektor i Kina.
3.1.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(69)
Kommissionen sammenlignede priserne ved eksport fra Kina til tredjelande med de fremherskende priser i Unionen for at fastslå, om der ville være et incitament til at gå over til at eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne standses.
(70)
Kinas priser ved eksport til tredjelande var stort set i overensstemmelse med prisniveauet i Unionen. Dette bekræfter, at det ikke er sandsynligt, at kinesiske eksportører vil gå over til at eksportere til andre markeder end markedet i Unionen.
3.1.6. Konklusion vedrørende kina
(71)
Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande foretages også til dumpingpriser, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. Priserne på det kinesiske hjemmemarked er høje, og der findes ikke tegn på, at de vil falde inden for en overskuelig fremtid. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(72)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.2. INDONESIEN
3.2.1. Indledende bemærkninger
(73)
Som beskrevet i betragtning 42 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig ikke for størstedelen af den indonesiske produktion og kapacitet, og artikel 18 er derfor blevet anvendt.
(74)
Der mindes også om, at det i forbindelse med undersøgelsen blev konkluderet, at dumpingen fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Indonesien fortsatte i NUP.
3.2.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(75)
I løbet af denne undersøgelse blev det fastslået, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien har en størrelse svarende til mere end tre fjerdedele af markedet i Unionen. Selv hvis den samarbejdsvillige eksportør udelukkes, vil den resterende uudnyttede kapacitet stadig have en størrelse svarende til næsten halvdelen af markedet i Unionen. Officielle indonesiske statistikker viser, at indonesiske producenter synes at miste markedsandele både på hjemmemarkedet og på det internationale marked på grund af kinesiske konkurrenters aggressive prispolitik. Det er derfor sandsynligt, at Indonesiens uudnyttede tilgængelige kapacitet vil vokse yderligere i den nærmeste fremtid.
(76)
Det blev undersøgt, om Indonesiens samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet kunne absorberes gennem salg til tredjelande, men som konkluderet i betragtning 63 forventes det ikke, at tredjelandenes markeder i noget væsentligt omfang kan absorbere den eksisterende overskydende kapacitet. Det blev også undersøgt, om den overskydende kapacitet kunne absorberes gennem salg på hjemmemarkedet. Som nævnt ovenfor er indonesiske producenters markedsandel på hjemmemarkedet dog faldende ifølge officielle indonesiske data, hvilket skyldes presset fra kinesisk import. Sluttelig blev muligheden for at gå over til fremstilling af andre tilsvarende varer overvejet; af samme årsag, som er omhandlet i betragtning 64, er det dog ikke sandsynligt, at den overskydende kapacitet kan udnyttes til dette formål.
(77)
Det konkluderes, at den store (og stigende) uudnyttede kapacitet i Indonesien i betragteligt omfang vil blive rettet mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(78)
Priserne på det indonesiske hjemmemarked er højere end priserne på markedet i Unionen på trods af det stigende pres fra kinesisk eksport på det indonesiske marked. Da de kinesiske priser for en så homogen vare er lave ved import til Unionen, vil disse priser være de referencepriser, som de indonesiske eksportører efter al sandsynlighed vil tilpasse deres priser til, og de vil således foretage dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Denne overvejelse gælder både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører.
(79)
Hvis foranstaltningerne kun udløber for Indonesien og ikke for Kina, vil dette gøre markedet i Unionen endnu mere attraktivt for indonesiske producenter, hvad angår priser. Uden antidumpingtold vil de rent faktisk være i stand til øge deres priser for at udnytte, at de kinesiske eksportører stadig skal betale antidumpingtold. Det bør tilføjes, at med et tilsvarende scenario, for så vidt angår priser og prisforskelle mellem kinesiske og indonesiske eksportører, i forbindelse med den oprindelige undersøgelse eksporterede de indonesiske eksportører betydelige mængder til EU.
(80)
Sluttelig bør det også bemærkes, at den indonesiske eksport til EU er faldet konstant efter indførelsen af foranstaltninger, hvilket styrker konklusionen om, at de indonesiske eksportører ikke er i stand til eller villige til at sælge betydelige mængder på markedet i Unionen uden at dumpe priserne.
3.2.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(81)
Det er blevet konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede priser ved eksport til tredjelande er højere end priserne på det indonesiske hjemmemarked.
(82)
Det var ikke muligt at tilvejebringe oplysninger om de enkelte ikke-samarbejdsvillige eksportører i forbindelse med undersøgelsen. De til rådighed værende officielle indonesiske statistikker om de gennemsnitlige eksportpriser for al indonesisk eksport synes at være unøjagtige i absolutte tal, idet eksportpriserne er stærkt overdrevne. Ikke desto mindre kan det af de samme statistikker udledes, at priserne ved eksport til tredjelande synes at være lavere end priserne ved eksport til Unionen. Dette tyder på, at i det mindste en betragtelig del af den indonesiske eksport til tredjelande også dumpes. De indonesiske eksportstatistikker viser under alle omstændigheder et markant fald i eksportmængderne, hvilket understreger, at med det nuværende prisniveau lider de indonesiske eksportører under konkurrencen fra Kina.
3.2.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i unionen
(83)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producents priser ved eksport til tredjelande generelt var højere end priserne i Unionen. For så vidt angår de øvrige indonesiske producenter, giver de foreliggende officielle indonesiske statistikker dog et billede, der viser den modsatte situation. Dette tyder på, at en betydelig del af de indonesiske eksportører også foretager dumping, når de eksporterer til tredjelande.
(84)
Denne forskel mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden understreger, at de indonesiske eksportører har et incitament til at omdirigere eksport til Unionen. Dette vil i endnu højere grad gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne over for import med oprindelse i Kina får lov at udløbe.
3.2.6. Konklusion vedrørende indonesien
(85)
Vurderingen af faktorerne ovenfor viste, at den indonesiske eksport i væsentligt omfang er blevet foretaget til dumpingpriser i Unionen og på tredjelandes markeder, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har indonesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(86)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4. BEMÆRKNINGER FREMSAT EFTER FREMLÆGGELSEN
(87)
De indonesiske myndigheder reagerede ikke på meddelelsen om, at artikel 18 kan blive anvendt på ikke-samarbejdsvillige producenter, inden den fastsatte frist. Efter fremlæggelsen hævdede de indonesiske myndigheder og en af de indonesiske samarbejdsvillige producenter imidlertid, at de to samarbejdsvillige indonesiske producenter tegner sig for en betydelig del af den indonesiske industri. Parterne hævdede, at som følge heraf bør Indonesiens grad af samarbejdsvilje anses for at være betydelig, og artikel 18 bør ikke anvendes. Desuden har ovennævnte parter hævdet, at en lang række indonesiske producenter ikke var i stand til at samarbejde, da de ikke eksporterede til Unionen i NUP. Sluttelig blev det hævdet, at da én af de samarbejdsvillige producenter tegner sig for en ekstremt stor del af den indonesiske eksport, bør disse samarbejdsvillige producenter betragtes som repræsentative for de samarbejdsvillige producenter, og det blev hævdet at foranstaltningerne for Indonesien bør udløbe, da der ikke blev konstateret dumping for denne virksomhed.
(88)
Det bør præciseres, at artikel 18 ikke er blevet anvendt på de samarbejdsvillige producenter, og at der er blevet taget fuldt ud hensyn til disse producenters oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår anvendelse af artikel 18 på de resterende indonesiske producenter, følger det, at Kommissionens tjenestegrene ikke har haft andet valg end at anvende de bedste foreliggende oplysninger, da der ikke forelå oplysninger fra disse parter. Der bør mindes om, at Kommissionens tjenestegrene for at vurdere sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping i forbindelse med udløbsundersøgelser også skal vurdere aspekter vedrørende hele det eksporterende lands industri, herunder f.eks. kapacitet på hjemmemarkedet, produktion og priser samt eksport til tredjelande.
(89)
Da de indonesiske produktionsvirksomheder, som ikke samarbejdede, tegner sig for en stor del af den indonesiske industri, hvad angår eksport til Unionen samt produktion og eksport til tredjelande, bekræfter Kommissionen, at artikel 18 anvendes på ikke-samarbejdsvillige indonesiske producenter, jf. betragtning 43.
(90)
Hvad angår anmodningen om ophævelse af foranstaltningerne over for indonesisk eksport, bør det bemærkes, at de indonesiske myndigheder ikke forelagde oplysninger, som kunne ændre Kommissionens konklusion om den samarbejdsvillige eksportørs repræsentativitet, som svarer til 40-60 % af den samlede indonesiske eksport i NUP, jf. betragtning 41. Den samarbejdsvillige eksportør, for hvem der ikke blev konstateret dumping, kunne således ikke betragtes som repræsentativ for hele den indonesiske eksport. Resten af den indonesiske eksport er blevet foretaget til dumpingpriser, jf. betragtning 55. Konklusionen om, at der fortsat var tale om dumping, for så vidt angår denne del af den indonesiske eksport, bekræftes derfor. At der ikke fortsat forekommer dumping er desuden ikke som sådan tilstrækkelig årsag til at ophæve antidumpingforanstaltningerne, hvis det konstateres, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, som det er tilfældet i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Det blev konkluderet, at anmodningen om at ophæve foranstaltningerne, fordi den samarbejdsvillige indonesiske eksportør ikke foretager dumping, ikke kunne efterkommes.
(91)
De indonesiske myndigheder og en af de samarbejdsvillige indonesiske producenter har desuden anmodet om, at de nøjagtige tal for den samlede indonesiske eksport til Unionen oplyses. Der skal dog mindes om, at indeksering af disse oplysninger (jf. noten til betragtning 41) var nødvendig for at beskytte den indonesiske eksporterende producent mod fremlæggelse af følsomme forretningsoplysninger. Markedets begrænsede størrelse og det begrænsede antal interesserede parter berettiger indeksering af disse tal. Samlet set er der god grund til at bevare fortroligheden, og anmodningen om at fremlægge tallene for den samlede indonesiske eksport til Unionen kan derfor ikke imødekommes.
5. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING
(92)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at det er sandsynligt, at dumpingen fra begge de lande, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(93)
I Unionen fremstilles natriumcyclamat kun af den ansøgende producent, Productos Aditivos S.A. Denne virksomhed blev derfor anset for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-FORBRUGET
(94)
Oplysningerne om EU-forbruget blev vurderet på grundlag af den kumulerede mængde af den pågældende vare, der blev importeret til Unionen ifølge Eurostats statistikker, og EU-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salg på EU-markedet. Under hensyntagen til, at disse data stammer fra to kilder, og at ansøgerens salg er fortroligt, beskrives udviklingen i forbruget ved hjælp af indekstal nedenfor.
(95)
Unionens forbrug af natriumcyclamat var på mellem 5 000 og 7 000 tons i den betragtede periode. Det steg med 6 % mellem 2005 og 2006 og med 15 % mellem 2006 og 2007. Det faldt med 18 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
106
122
103
3. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
3.1. KUMULERING
(96)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge nævnte artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.
(97)
Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Indonesien repræsenterede således 50 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Ved beregningen af importmængden er der blevet set bort fra ikke-dumpet import.
(98)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da varerne ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da brugerne opfatter dem som stort set indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Priserne for henholdsvis import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien var også i samme størrelsesorden. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser, når de blev sammenlignet i samme handelsled.
(99)
På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt, for så vidt angår import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien, og at virkningerne af importen fra de to lande burde vurderes kumulativt.
3.2. DUMPINGIMPORTENS STØRRELSE OG MARKEDSANDEL
(100)
Der var følgende udvikling i dumpingimporten fra Kina og Indonesien og markedsandelen i den betragtede periode:
Tabel 2
Dumpingimport i alt
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
109
198
195
Tabel 3
Dumpingimportens markedsandel
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Mængden af og markedsandelen for dumpingimporten blev næsten fordoblet i den betragtede periode.
3.3. PRISUDVIKLING OG PRISADFÆRD FOR SÅ VIDT ANGÅR IMPORTEN AF DEN PÅGÆLDENDE VARE
3.3.1. Prisudvikling
(102)
Den gennemsnitlige pris på import fra de pågældende lande udviklede sig som følger i den undersøgte periode:
Tabel 4
Gennemsnitspriser på dumpingimporten
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Kilden til tabel 4 er tilgængelige statistiske data, herunder data fra Eurostat. Den generelle tendens i priserne ved import til Unionen viser en stigning indtil 2007 og derefter et fald til under niveauet for 2005 i NUP.
3.3.2. Prisunderbud
(104)
Med henblik på at fastslå prisunderbuddet baserede Kommissionen sin analyse på oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde fremsendt i løbet af undersøgelsen. Prisunderbuddet for andre virksomheder fra både Kina og Indonesien, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastslået ved hjælp af oplysninger fra Eurostat.
(105)
Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for de samme varekvaliteter i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumpingtold og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og afslag.
Tabel 5
Prisunderbud
2008 (NUP)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Andre virksomheder
3,2 %
Indonesien:
-
Andre virksomheder
18,7 %
4. IMPORT FRA ANDRE LANDE
Importen fra andre tredjelande var ubetydelig (mindre end 50 tons om året) i den betragtede periode og kan derfor ikke have haft virkninger for EU-erhvervsgrenens situation.
5. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(106)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i perioden fra 2005 til NUP.
(107)
Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen måtte indekseres, da der er tale om fortrolige forretningsoplysninger.
5.1. PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OG KAPACITETSUDNYTTELSE
(108)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 13 % fra 2005 til NUP. Eftersom produktionskapaciteten forblev uændret i samme periode, faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 % i takt med udviklingen i produktionen.
Tabel 6
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Produktionskapacitet
100
100
100
100
Produktionsmængde
100
106
88
87
Kapacitetsudnyttelse
100
106
88
87
5.2. SALG I EU
(109)
Dataene i tabel 7 viser et klart fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde. Denne situation forværres af, at det samlede forbrug som vist i tabel 1 steg med 3 % i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant mellem 2005 og NUP. Dette står i modsætning til den konstant stigende markedsandel (jf. betragtning 100) for kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen øgede ganske vist sine salgspriser pr. enhed på baggrund af faldet i mængder. Samlet set havde EU-erhvervsgrenen dog stadig tab på sit salg af natriumcyclamat i NUP på trods af stigningen i enhedssalgspriserne.
Tabel 7
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Salgsmængde
100
93
81
72
Markedsandel
100
88
66
70
Salgspris pr. enhed
100
100
108
123
5.3. LAGRE
(110)
Der var store udsving i EU-producentens lagerbeholdning mellem 2005 og NUP, og den faldt med næsten 50 % i den betragtede periode.
Tabel 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Lagerbeholdninger (ton)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITET
(111)
På trods af en lille forbedring overordnet set forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet konstant negativ i den betragtede periode.
5.5. BESKÆFTIGELSE, PRODUKTIVITET OG LØNNINGER
(112)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 19 % i den betragtede periode. Produktiviteten pr. ansat (fastsat på grundlag af antal producerede ton pr. ansat) steg. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager steg med 5 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Beskæftigelse
100
88
91
81
Arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager
100
99
81
105
Produktivitet (pr. arbejdstager)
100
121
97
107
5.6. INVESTERINGER OG INVESTERINGSAFKAST
(113)
I den betragtede periode faldt investeringerne med næsten 50 %, hvilket afspejler den overordnet set negative situation for EU-producenten. Investeringsafkastet udtrykt som forholdet mellem den eneste EU-producents nettooverskud og den bogførte bruttoværdi af producentens anlægsaktiver afspejler udviklingen i rentabiliteten. Det faldt markant - med næsten 80 % - i den betragtede periode.
Tabel 10
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Investeringer
100
44
7
53
Investeringsafkast
100
54
20
21
5.7. LIKVIDITET OG EVNE TIL AT REJSE KAPITAL
(114)
EU-erhvervsgrenens likviditet kunne kun vurderes i forhold til dens samlede aktiviteter. Den var stadig svagt positiv i 2005, men blev forringet i den efterfølgende periode og blev negativ i resten af den betragtede periode. Det blev også vanskeligere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital på grund af de tab, som den led i den betragtede periode.
5.8. DUMPINGENS STØRRELSE
(115)
Dumpingen fra begge de pågældende lande fortsatte i NUP, dog med undtagelse af den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent. På baggrund af den samlede eksporterede mængde og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande kan virkningerne ikke anses for at være ubetydelige.
5.9. GENREJSNING EFTER TIDLIGERE DUMPING
(116)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien i marts 2004. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. ovenfor.
5.10. KONKLUSION OM SKADE
(117)
Mængden af lavprisimport fra Kina og Indonesien på EU-markedet steg markant. Visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen viser tegn på genrejsning, mens andre tyder på en negativ udvikling.
(118)
Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for den eneste EU-producent samt størrelsen af dumpingimporten fra Kina og Indonesien og det betydelige prisunderbud, der er blevet konstateret, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
6. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE OG VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER
6.1. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
(119)
Som omhandlet i betragtning 100 er den kumulerede mængde og markedsandel for dumpingimport fra de pågældende lande blevet næsten fordoblet i den betragtede periode. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud for begge de pågældende lande. På baggrund af det tydelige tidsmæssige sammenfald mellem den forringede situation for EU-erhvervsgrenen og den omfattende stigning i kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien har denne import forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Dumpingimporten fra Kina og Indonesien har vundet frem på EU-markedet og vundet betydelige markedsandele fra EU-producenten.
6.2. VIRKNINGER AF ANDRE FAKTORER
(120)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenten har lidt, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2.1. Virkninger af ikke-dumpet import fra kina og indonesien
(121)
Mængden af ikke-dumpet import fra Kina og Indonesien faldt løbende i den betragtede periode. Priserne på denne import var konsekvent højere end priserne på dumpingimporten. Den ikke-dumpede import fra Kina og Indonesien har af disse årsager ikke bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.2. Resultater på eksportmarkeder
(122)
EU-producentens eksportsalg til lande uden for EU tegnede sig for under 25 % af producentens samlede salg. I modsætning til salget i Unionen er eksportsalgets rentabilitet blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, og det kan således ikke have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.3. Udsving i råvarepriser
(123)
Udsving i priserne på de råvarer, der anvendes til natriumcyclamat, kan i et vist omfang have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens resultater. Denne faktor er dog ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er lidt, og dumpingimporten. Sidstnævnte bør være blevet påvirket af råvarepriserne i samme omfang som EU-producentens omkostninger, da der er en stærk sammenhæng mellem disse og priserne på olie og urinstof.
6.2.4. Ændringer i forbrugsmønstrene
(124)
Ændringer i forbrugsmønstrene med nye varer på markedet har ikke haft mærkbare virkninger for forbruget af natriumcyclamat. Det ser rent faktisk ud til, at natriumcyclamat ikke direkte kan erstattes med disse nye varer.
6.3. KONKLUSION
(125)
Det konkluderes derfor, at dumpingimport fra Kina og Indonesien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. KONSEKVENSER AF DEN FORVENTEDE MÆNGDE OG PRISMÆSSIGE VIRKNINGER FOR EU-ERHVERVSGRENEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(126)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for den fornyede undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(127)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
1.1. KINA
(128)
Som konkluderet i betragtning 40 eksporterer de kinesiske eksportører, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande synes også at blive foretaget til dumpingpriser, hvilket tyder på, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
(129)
En analyse af den tilgængelige kapacitet i Kina har vist, at den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er mange gange større end markedet i Unionen (jf. betragtning 61). Markederne i andre tredjelande kan kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina (jf. betragtning 63). Kinesiske eksporterende producenter har derfor et incitament til at rette store eksportmængder til dumpingpriser mod markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves (jf. betragtning 65).
(130)
De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til EU vil blive solgt til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger.
(131)
De kombinerede virkninger af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation. Et sådant scenario vil efter al sandsynlighed føre til yderligere pristryk og/eller en reduktion af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvilket vil føre til øget skade. En sådan udvikling vil sandsynligvis medføre, at den eneste EU-producent må lukke.
1.2. INDONESIEN
(132)
Undersøgelsen har vist, at dumpingen fra Indonesien fortsatte i NUP. Undersøgelsen har også vist, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien svarer til mere end tre fjerdedele af EU-markedets størrelse og sandsynligvis vil blive endnu større i den nærmeste fremtid, jf. betragtning 75. Da der ikke er tegn på, at andre markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne overskydende kapacitet, kan dette medføre en stigning i lavpriseksporten til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(133)
Som det var tilfældet for Kina, tyder de konstaterede betydelige dumping- og underbudsniveauer på, at ovennævnte mængder vil blive eksporteret fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil de kombinerede virkninger af disse mængder og priser i sig selv være af et omfang, der kan føre til yderligere forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation og vil formentlig medføre, at den eneste EU-producent må lukke. Som det var tilfældet for Kina, synes den indonesiske eksport til andre tredjelande også at være dumpet, da priserne ligger under priserne ved eksport til Den Europæiske Union, hvilket også viser et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
2. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
(134)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(135)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(136)
Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporteret og EU-produceret natriumcyclamat. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er nogen faktorer, der kan bryde den stærke årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(137)
Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret, og den eneste EU-producent vil blive truet på sin eksistens.
(138)
Det konkluderes derfor, at der på grund af dumpingimporten fra Kina og Indonesien er stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil blive forvoldt skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. INDLEDNING
(139)
Det blev i medfør af grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. den ansøgende EU-producents, importørernes, leverandørernes og brugernes interesser.
2. DEN ANSØGENDE EU-PRODUCENTS INTERESSER
(140)
Hvad angår den eneste EU-producent, skal det bemærkes, at virksomheden var havnet i en tabsgivende situation, fordi den havde svært ved at konkurrere med de lave priser på dumpingimporten, hvis markedsandel allerede var betydelig i begyndelsen af den betragtede periode og derefter steg betragteligt i løbet af den nævnte periode.
(141)
Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-producenten, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge mængden og måske salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i sit produktionsanlæg. Omvendt vil foranstaltningernes bortfald sætte en stopper for genrejsningen og medføre fortsat skade eller endog forværring af den skade, som EU-producenten har lidt. Det ville være en alvorlig trussel mod EU-producentens muligheder for overlevelse, den kan følgelig blive tvunget til at lukke, og udbuddet og konkurrencen på markedet ville således blive formindsket.
3. IMPORTØRERNES INTERESSER
(142)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt et spørgeskema til 20 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører svarede, at de ikke længere var aktive på markedet for den pågældende vare. To andre importører besvarede spørgeskemaet. De samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører tegnede sig for 7 % af den samlede import af den pågældende vare.
(143)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at det er af afgørende betydning, at der findes en række forskellige leverandører af natriumcyclamat. Importørerne er nødt til at benytte leverandører fra både Asien og Europa af hensyn til kvaliteten og fødevaresikkerheden.
4. BRUGERNES INTERESSER
(144)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til 13 potentielle brugere, men kun to af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen.
(145)
Fødevare- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien er de største aftagere af den pågældende vare i Unionen. Efterspørgslen efter den pågældende vare afhænger derfor af situationen i disse industrier.
(146)
De brugere, som gav sig til kende, havde solide fortjenstmargener på varer i senere omsætningsled, hvori natriumcyclamat indgår. Antidumpingtoldens virkninger for deres samlede omkostninger var rent faktisk så begrænsede (under 1 %), at de gældende foranstaltninger ikke havde urimeligt store virkninger for dem.
5. LEVERANDØRERNES INTERESSER
(147)
Der blev fremsendt spørgeskemaer til otte potentielle leverandører, men ingen af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at deres forretningsaktiviteter, hvad angår natriumcyclamat, er ret ubetydelige. Yderligere forværring af den eneste EU-producents situation kan have visse negative, om end begrænsede, følger for den eneste producents leverandører af råvarer. Af disse årsager er det ikke urimeligt at antage, at foranstaltningerne også vil være til fordel for leverandørindustrien, da de vil hjælpe den med at bevare en kunde.
6. KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER
(148)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(149)
På baggrund af ovennævnte konklusioner bør de gældende foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Indonesien opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien.
2. Den endelige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Land
Virksomhed
Toldsats
(EUR pr. kg)
Tarictillægskode
Folkerepublikken Kina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina
0,11
A473
Alle andre virksomheder
0,26
A999
Indonesien
Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien
0,24
A502
Alle andre virksomheder
0,27
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af nærværende artikels stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.
A TANÁCS 492/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 3.)
a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó nátrium-ciklamát behozatalára.
2. JELENLEGI VIZSGÁLAT
2.1. FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM
(2)
A lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet a Productos Aditivos S.A., az Unió egyetlen nátrium-ciklamát-gyártója nyújtotta be 2008. december 11-én.
(3)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
2.2. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA
(4)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, és 2009. március 10-én az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) megindította a vizsgálatot az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.
2.3. VIZSGÁLATI IDŐSZAK
(5)
A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak (FI)) terjedt ki. A károkozás folytaásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3. A JELEN VIZSGÁLATBAN ÉRINTETT FELEK
(6)
A lejárati felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmet benyújtó uniós gyártót, az ismert importőröket, a szállítókat és felhasználókat, a Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártókat, valamint az érintett országok hatóságait.
(7)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek az eljárás megindításról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül, ám ilyen kérést egyik fél sem nyújtott be az Európai Bizottságnak.
(8)
A Bizottság minden, Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Kínából két vállalat (mindkettő a Rainbow Rich Industrial Ltd. hongkongi vállalatcsoporthoz tartozik), valamint Indonéziából is két vállalat jelezte, hogy hajlandó együttműködni és válaszolni a dömpingre vonatkozó kérdőívre.
(9)
Kínából két további gyártó - a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - jelentkezett. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek a vállalatok nem dömpingeltek az Unió piacán. A Fang Da Food Additive (Shenzhen) és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) vállalatra ezért nem vonatkozik a jelenlegi lejárati felülvizsgálat.
4. A KAPOTT INFORMÁCIÓ ELLENŐRZÉSE
(10)
A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az Unió érdekét. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
4.1.
EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBAN:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
valamint a kapcsolatban álló vállalat: Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).
4.2.
AZ INDONÉZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZATOT ALKOTÓ GYÁRTÓ:
-
Productos Aditivos S.A., Spanyolország.
4.4.
FÜGGETLEN IMPORTŐR/KERESKEDŐ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Németország.
4.5.
FELHASZNÁLÓ:
-
Schweppes International Ltd., Hollandia.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(11)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság dömpingellenes vámok kivetését javasolta a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára.
(12)
Az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a felek számára biztosítottak egy olyan időszakot, amely alatt - a nyilvánosságra hozatalt követően - ismertethették észrevételeiket.
(13)
A felek által szóban és írásban benyújtott észrevételeket figyelembe vették, megvizsgálták, és a végső megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. ÉRINTETT TERMÉK
(14)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel: ez a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód alá sorolt, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Amint az eredeti vizsgálat megállapította, a jelenlegi felülvizsgálat pedig megerősítette, a nátrium-ciklamát az Unióban és sok más országban alacsony kalóriatartalmú és diétás élelmiszerek és italok előállításához használt édesítőszerként engedélyezett élelmiszer-adalék. Az élelmiszeripar, valamint az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszert előállítók széles körben használják adalékanyagként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.
2. HASONLÓ TERMÉK
(16)
Mint az eredeti vizsgálat keretében, most is kimutatták, hogy a Kínában és Indonéziában gyártott és az Unióban értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik a kérelmező által előállított és az Unió piacán értékesített termékkel, illetve - a rendes értéknek Kína vonatkozásában történő megállapítása érdekében az analóg ország szerepét is betöltő - Indonéziában előállított és a hazai piacon értékesített termékkel.
(17)
Ezért mindezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK
(18)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések lejárata a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (PGE) nem kerül ismételten elbírálásra.
(19)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt az általános módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, amennyiben a körülmények nem változtak. A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapításához az általános gyakorlat szerint a felülvizsgálati időszak négy hónapjának (mindig az egyes negyedévek utolsó hónapjának) adataiból vettek mintát az ügyletekből. Az eredményt egyéb ügyletek elemzésével is ellenőrizték. Egyik gazdasági szereplő sem kifogásolta ezt a módszert.
(20)
Az Eurostat-adatok azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 3 000-5 000 tonna érintett terméket importáltak az Unióba. Ennek több mint 90 %-a Kínából, a maradék pedig Indonéziából származott. Egyéb országokból gyakorlatilag nem vettek nyilvántartásba behozatalt.
2. DÖMPINGELT BEHOZATAL A VIZSGÁLATI IDŐSZAKBAN
2.1. KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
2.1.1. Analóg ország
(21)
Azokat a vállalatokat kivéve, amelyeknek piacgazdasági elbánást biztosítottak az eredeti vizsgálatban, a rendes értéket Kína vonatkozásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg.
(22)
Az előző vizsgálat során Indonéziát választott ák a Kínára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak.
(23)
Erre a választásra a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben tett javaslatot, az érdekelteknek pedig nem volt ellenvetésük a megadott határidőn belül.
(24)
A kínai árak helyett ésszerű választásnak tekintették az indonéz árakat alapul venni, mivel Indonézia hazai piacán verseny uralkodik, egyre nagyobb arányú a Kínából származó behozatal, és legalább hat gyártó is működik. Emellett úgy tűnik, hogy a vizsgált terméket kizárólag az Unióban, a Kínában és Indonéziában gyártják. A jelenlegi vizsgálat során semmi nem bizonyította ennek az ellenkezőjét.
(25)
Ezért a jelenlegi vizsgálat keretében Indonézia töltötte be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét.
2.1.2. Együttműködő kínai exportáló gyártók
2.1.2.1. Előzetes megjegyzések
(26)
Mint a (8) preambulumbekezdésben is szerepel, ebben a felülvizsgálatban két olyan gyártó működött együtt, amely a Rainbow Rich Industries hongkongi székhelyű vállalatcsoporthoz tartozik. A felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló export több mint felét képviselték. Figyelmen kívül hagyva az eljárásban nem érintett vállalatok termelését és értékesítési volumenét, az együttműködő gyártók a kínai össztermelés több mint háromnegyedét, a kapacitásnak pedig csaknem a felét képviselték. Az Unióba irányuló exportnak több mint a 80 %-a származott tőlük. Tekintettel az együttműködés mértékére, az együttműködő exportőröktől származó részletes információk szolgáltak információforrásul a Kínából származó, károkat okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez.
(27)
Az egyik együttműködő, a Golden Time Enterprises (Shenzhen), jelentős mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, míg testvérvállalata, a Jintian Enterprises (Nanjing), az intézkedések elrendelése óta nem exportál az Unióba. A nem exportáló vállalatnál - Jintian Enterprises (Nanjing) - lebonyolított helyszíni ellenőrző látogatás során gyűjtött adatok alapján azonban részletesebb bepillantást vált lehetővé a kínai belföldi piac viszonyaiba, ahol a vállalat jelentős piaci részesedéssel és a meglévő kapacitás nagy részével rendelkezik.
(28)
A vizsgálat során az egyik kínai vállalat azt állította, hogy a jelentős hazai gyártók rendszeres találkozókon egyeztetik a kínai hazai piacra vonatkozó viszonyítási árat. Figyelembe véve az említett gyártók erőfölényét, úgy tűnik, hogy ezzel a mechanizmussal képesek viszonylag magas szinten tartani az árakat a kínai hazai piacon.
2.1.2.2. Rendes érték
(29)
A Golden Time Enterprises (Shenzhen) esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.
2.1.2.3. Exportár
(30)
A Golden Time Enterprises (Shenzhen) által az Unió viszonylatában alkalmazott exportár az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt, megfelelően kiigazítva.
2.1.2.4. Ár-összehasonlítás
(31)
Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a tisztességes összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a hitelek, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően.
2.1.2.5. Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta ki, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az eredeti vizsgálat által megállapítottnál lényegesen nagyobb mértékű dömpingre került sor. A dömpingkülönbözet súlyozott átlaga az uniós határra, CIF paritáson számított érték százalékában kifejezve a Golden Time Enterprises esetében meghaladta a 30 %-ot.
2.1.3. Egyéb kínai exportáló gyártók
2.1.3.1. Előzetes megjegyzések
(33)
A Kínából érkező egyéb behozatal az uniós fogyasztás kevesebb mint 5 %-át tette ki.
(34)
A Bizottság a további kínai exportáló gyártókra vonatkozó következtetéseit a vizsgálat során gyűjtött adatokra és az Eurostat hivatalos statisztikáira alapozta.
2.1.3.2. Rendes érték
(35)
A nem együttműködő kínai exportőrök esetében a rendes értéket az együttműködő indonéz gyártók által független vevők esetében alkalmazott belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki.
2.1.3.3. Exportár
(36)
Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportőrök esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Egyéb megbízhatóbb információk hiányában ez a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF paritáson számított átlagos importárakhoz történő viszonyítással történt.
2.1.3.4. Ár-összehasonlítás
(37)
A exportáraknak a többi kínai exportőr esetében kapott súlyozott átlagát összehasonlították az ellenőrzött indonéz gyártók rendes értékének súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.
(38)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően. Megbízhatóbb információk hiányában a kiigazításokat az együttműködő kínai exportáló gyártó ellenőrzött költségeire alapozták.
2.1.3.5. Dömpingkülönbözet
(39)
A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel a (35) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja a (36) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Az így kapott eredmények arra mutatnak, hogy az intézkedések hatálybalépése óta a dömpingelés gyakorlata egyértelműen folytatódott, és a dömpingkülönbözet meghaladta az 5 %-ot.
2.1.4. Következtetés a Kínából származó dömpingről
(40)
A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején folytatódott a Kínából származó dömpingelt kivitel.
2.2. INDONÉZIA
2.2.1. Előzetes megjegyzések
(41)
Mint a (8) preambulumbekezdésben szerepel, két gyártó működött együtt a felülvizsgálatban: a PT Golden Sari és a PT Tunggak Waru Semi. A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportnak 40-60 %-át képviselték (4).
(42)
A Bizottság által gyűjtött adatokból világossá vált, hogy az érintett terméket Indonéziában még legalább további négy gyártó állítja elő. Az említett adatok szerint az együttműködő gyártók az indonéz össztermelésnek és -kapacitásnak körülbelül az egyharmadát képviselik. Ebben a felülvizsgálatban Indonézia együttműködésének mértéke tehát alacsony volt.
(43)
A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint a nem együttműködő indonéz exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéz termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető legjobb adatokon alapultak, beleértve a panaszt és a nyilvánosan hozzáférhető információkat. Az érintett indonéz hatóságokat értesítették a 18. cikk alkalmazásáról, valamint ennek okairól. Az indonéz hatóságoktól e tekintetben nem érkezett észrevétel.
(44)
A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő közül csak az egyik, a PT Golden Sari exportált az Unióba. A PT Tunggak Waru Semi esetében nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban nem exportált az Unióba; az adatait mindazonáltal fel lehetett használni arra, hogy többek között a termelésre, a kapacitásokra és a harmadik piacokra irányuló kivitelre vonatkozó információkat szerezzenek, amelyek révén részletesebb bepillantást lehetett nyerni az indonéz belföldi és exportpiacok viszonyaiba.
2.2.2. Együttműködő indonéz exportáló gyártók
2.2.2.1. Rendes érték
(45)
A PT Golden Sari esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.
2.2.2.2. Exportár
(46)
A PT Golden Sari esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt, független uniós vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
2.2.2.3. Ár-összehasonlítás
(47)
Az érintett termék vonatkozásában összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az Unióba irányuló kivitel exportárainak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.
(48)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.
2.2.2.4. Dömpingkülönbözet
(49)
A rendes érték és az exportár összehasonlításának eredménye azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a PT Golden Sari vállalat nem folytatott dömpingelt értékesítést.
2.2.3. Egyéb indonéz exportáló gyártók
2.2.3.1. Előzetes megjegyzések
(50)
Amint az a (43) preambulumbekezdésben említésre került, az Indonézia részéről tapasztalt kismértékű együttműködés következtében a nem együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg.
2.2.3.2. Rendes érték
(51)
A rendes értéket a két együttműködő gyártó esetében kiszámított rendes értékek súlyozott átlagaként számították ki.
2.2.3.3. Exportár
(52)
Egyéb megbízhatóbb információk hiányában a nem együttműködő vállalatok esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF-paritáson számított átlagos importár alapján határozták meg.
2.2.3.4. Ár-összehasonlítás
(53)
Az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel exportárainak így kapott súlyozott átlagát az együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a rendes érték gyártelepi paritáson megállapított súlyozott átlagával hasonlították össze.
(54)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a kezelés, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.
2.2.3.5. Dömpingkülönbözet
(55)
A fentiek szerint megállapított rendes érték és exportárak összehasonlítása dömpingre utalt. A CIF uniós határparitáson számított importár százalékaként megállapított dömpingkülönbözet közel 30 % volt.
2.2.4. Következtetés az Indonéziából származó dömpingről
(56)
A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején az indonéz gyártók jelentős részének esetében folytatódott a dömpingelt kivitel.
3. A BEHOZATAL ALAKULÁSA AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN
(57)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésévek összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Indonéziával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges lejáratát követően valószínű-e, hogy a dömping megismétlődik.
(58)
Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, a Bizottság megvizsgálta az exportőrök körülményeiről és a piaci viszonyokról rendelkezésre álló információkat. Az elemzés elsősorban az együttműködő gyártók által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott és a helyszíni ellenőrző látogatások során ellenőrzött információkon alapult. Egyéb információforrásokat is felhasználtak, mint például az Eurostat importstatisztikáit, valamint az érintett országok hivatalos export- és piaci statisztikáit.
3.1. KÍNA
3.1.1. Előzetes megjegyzések
(59)
A fenti (26) preambulumbekezdés szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt a kínai termelés több mint háromnegyedét képviselték. A magas együttműködési arány miatt közvetlenül az exportáló gyártóktól lehetett megbízható információkat szerezni az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitelére vonatkozóan. Mindkét ellenőrzött gyártótól gyűjtöttek a kínai piacra vonatkozó adatokat.
(60)
Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatoktól származó dömpingelt kivitel az eredeti vizsgálat során megállapítottnál lényegesen magasabb szinten folytatódott.
3.1.2. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(61)
A Bizottság által a vizsgálat alatt gyűjtött adatok szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának. A vizsgálat azt mutatta, hogy Kínában a belföldi fogyasztás valószínűleg nem venné fel ennek a többletkapacitásnak a jelentős részét.
(62)
Az egyik kínai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszak után jelentősen csökkenteni kívánja termelési kapacitását. Kézzelfogható bizonyítékkal azonban nem szolgált. Még ha ez elméletileg a kínai kapacitás csökkenéséhez vezethetne is, a többi kínai gyártót arra ösztönözné, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználtságának növelésével betöltse a Kína exportjában kialakuló űrt.
(63)
Továbbá az egyéb harmadik országok piacai is csak korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit. Először is több nagy ország (többek között az Egyesült Államok, India, Japán, Mexikó, Dél-Korea, valamint a Közép-Kelet egésze) szabályozási okokból nem importálja a terméket. Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk szerint nem valószínű, hogy a nátrium-ciklamát további jelentős piacai (Dél-Amerika, Dél-Afrika és Ázsia) a közeljövőben jelentősen növekednének. Az Unió piaca ezért továbbra is a termék kulcsfontosságú piaca, amely nemcsak mérete miatt, hanem a termék behozatalára szolgáló jól ismert, kiforrott értékesítési csatornák megléte miatt is vonzó.
(64)
Végül azt kellett megvizsgálni, hogy a többletkapacitást fel lehet-e használni más termékek gyártására az érintett vállalatokon belül. Ez azonban nem valószínű, mivel az ellenőrzött gyártók nem gyártanak semmilyen más terméket jelentős mennyiségben, továbbá arra sincs bizonyíték, hogy a nátrium-ciklamátot előállító egyéb kínai gyártók könnyedén át tudnának állni más termékek gyártására.
(65)
Az előzőek arra utalnak, hogy az intézkedések lejárata esetén Kína valószínűleg folytatná az Unióba irányuló nagy volumenű exportját.
3.1.3. Az uniós és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(66)
A Bizottság megállapította, hogy a Kínából az Unióba érkező nagy volumenű behozatal értékesítési árai alacsonyabbak a Kína belföldi piacán alkalmazott áraknál. Figyelembe véve az említett behozatal mértékét és a kínai dömpingelt behozatal piaci részesedését, az említett behozatal eladási árait kell vonatkoztatási árnak tekinteni az Unióban: a piacra jelentős mennyiségekkel belépni kívánó egyéb kínai gyártók minden bizonnyal ezekhez az alacsony árakhoz igazodnának, és ezzel dömpingelésbe kezdenének.
3.1.4. A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(67)
A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel ellenőrzött exportárait az ellenőrzött kínai belföldi árakkal, hogy tovább vizsgálja, milyen lenne a kínai exportőrök árképzési magatartása az intézkedések lejárata esetén.
(68)
Megállapításra került, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai - az Unióba irányuló kivitel exportáraival összhangban - következetesen alacsonyabbak, mint a belföldi árak, ami Kína ezen ágazatában strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartást igazol.
3.1.5. Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árszint között
(69)
A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárait az Unióban érvényesülő árakkal, hogy megállapítsa, az intézkedések lejárata arra ösztönözné-e az exportőröket, hogy a kivitelt átirányítsák az Unióba.
(70)
A harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárai általában az uniós árszinten vannak. Ez azt támasztja alá, hogy a kínai exportőrök valószínűleg nem irányítanák át kivitelüket az Unióból más piacokra.
3.1.6. Következtetés Kínáról
(71)
A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Kínában a belföldi árak magasak, és semmi nem utal arra, hogy a közeljövőben csökkennének. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.
(72)
A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.
3.2. INDONÉZIA
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(73)
A (42) preambulumbekezdés kifejti, hogy az együttműködő gyártók az indonéz termelés és kapacitás kis hányadát képviselik, ezért a Bizottság a 18. cikket alkalmazta.
(74)
Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat szerint a nem együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt is folytatták az Indonéziából származó dömpingelt kivitelt.
3.2.2. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(75)
A felülvizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának. A fennmaradó szabad kapacitás még akkor is az uniós piac felének felelne meg, ha az együttműködő exportőrt figyelmen kívül kellene hagyni. A hivatalos indonéz statisztikák azt mutatják, hogy az indonéz gyártók szemmel láthatóan mind a belföldi, mind a nemzetközi piacon veszítenek piaci részesedésükből a kínai versenytársak agresszív árképzési politikája miatt. Ezért valószínű, hogy Indonézia rendelkezésre álló szabad kapacitása a közeljövőben még inkább növekedni fog.
(76)
Megvizsgálták, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitást lefoglalná-e a harmadik országoknak történő értékesítés, de mint a (63) preambulumbekezdésben is szerepel, a harmadik országok piacai előreláthatólag nem veszik fel jelentős mértékben a rendelkezésre álló többletkapacitást. Azt is megvizsgálták, hogy a többletkapacitást fel lehetne-e használni a belföldi piacon történő értékesítéssel. Azonban mint már fentebb is szerepelt, a hivatalos indonéz adatok szerint az indonéz gyártók belföldi piaci részesedése a kínai behozatal hatására csökken. Végül megvizsgálták a más hasonló termékek termelésére való átállás lehetőségét; a (64) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem valószínű, hogy a többletkapacitást ilyen módon fel lehetne használni.
(77)
Következtetésképpen az intézkedések lejárata esetén az Indonéziában rendelkezésre álló nagy (és egyre növekvő) kapacitás jelentős mértékben az Unió felé irányulna.
3.2.3. Az uniós és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(78)
Az indonéz belföldi piacon alkalmazott árak a kínai kivitel által az indonéz piacra gyakorolt fokozódó nyomás ellenére magasabbak, mint az Unió piacán alkalmazott árak. Tekintettel e meglehetősen egységes termék Unióba irányuló kínai behozatalának alacsony árszintjére, ezek az árak töltenék be a viszonyítási ár szerepét, amelyhez az indonéz exportőrök minden bizonnyal igazodnának - és ezzel dömpingelésbe kezdenének - az intézkedések lejárata esetén. Ez a megfontolás mind az együttműködő, mind a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik.
(79)
Amennyiben az intézkedések kizárólag Indonézia tekintetében jártak le, Kína tekintetében azonban nem, ez az árak szempontjából még vonzóbbá tenné az Unió piacát az indonéz gyártók számára. Dömpingellenes vám nélkül növelhetnék áraikat, kiaknázva, hogy a kínai exportőröknek továbbra is kell dömpingellenes vámot fizetniük. Azt is hozzá kell tenni, hogy az eredeti vizsgálat tapasztalata szerint az árszintek és árkülönbségek szempontjából hasonló forgatókönyv esetén a kínai, illetve indonéz exportőrök közül az utóbbiak exportáltak jelentős volumenben az Unióba.
(80)
Végül azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések elrendelése után az Unióba irányuló indonéz export folyamatosan csökkent, ami azt a következtetést tűnik alátámasztani, hogy az indonéz exportőrök nem dömpingelt árakon nem tudnak vagy hajlandók jelentős mennyiségeket értékesíteni az Unió piacán.
3.2.4. A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(81)
Az együttműködő exportáló gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitelükben alkalmazott ellenőrzött exportáraik magasabbnak bizonyultak az indonéz belföldi áraknál.
(82)
A nem együttműködő exportőrök esetében a vizsgálat során nem sikerült egyedi adatokat szerezni. Az összes indonéz exportra vonatkozó átlagos exportárakról rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztikák abszolút értékben pontatlannak tűnnek, mivel igen jelentős mértékben eltúlozzák az exportárakat. Mindazonáltal ugyanezen statisztikákból arra lehet következtetni, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai alacsonyabbnak tűnnek az Unióval szemben alkalmazott exportáraknál. Ez azt jelezheti, legalábbis a harmadik országokba irányuló indonéz export jelentős része esetében, hogy ez az értékesítés is dömpingelt módon történik. Az indonéz exportstatisztikák mindenesetre az exportvolumen drasztikus csökkenését jelzik, ami azt támasztja alá, hogy a jelenlegi árszinten az indonéz exportőröket a kínai verseny sújtja.
3.2.5. Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árak között
(83)
Az együttműködő gyártó esetében a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai általában magasabbnak bizonyultak az uniós árszintnél. A többi indonéz gyártót tekintve azonban a rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztika ezzel ellentétes képet fest. Ez azt jelzi, hogy az indonéz exportőrök jelentős részének esetében az értékesítés a harmadik országokba irányuló export esetében is dömpingelt módon történik.
(84)
Ez az árkülönbség az Unióba, illetve a világ többi részébe irányuló kivitel exportárai között azt támasztja alá, hogy az indonéz exportőröknek érdekében áll a kivitelt az Unióba irányítani. A Kínából származó behozatalra vonatkozó intézkedések lejárata esetén ez a következtetés még fokozottabban érvényesülne.
3.2.6. Következtetés Indonéziáról
(85)
A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy az Unióba és harmadik országok piacaira irányuló indonéz exportértékesítés jelentős mértékben dömpingáron történt, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az EU piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné az indonéz exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.
(86)
A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén a Indonéziából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.
4. A NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEK
(87)
Az indonéz hatóságok a megadott határidőn belül nem reagáltak az értesítésre, miszerint a nem együttműködő gyártókra esetleg alkalmazzák a 18. cikket. A nyilvánosságra hozatalt követően azonban az indonéz hatóságok, valamint az egyik indonéz együttműködő gyártó azzal érvelt, hogy a két együttműködő indonéz gyártó az indonéz ipar jelentős részét képviseli. Az érdekelt felek véleménye szerint ennek következtében Indonézia együttműködésének mértékét jelentősnek kell tekinteni, és a 18. cikket nem kell alkalmazni. Továbbá a fent említett felek azt állították, hogy mivel a felülvizsgálati időszakban több indonéz gyártó nem exportált az Unióba, így nem állt módjukban együttműködni sem. Végül azt állították, hogy mivel az egyik együttműködő gyártó az indonéz export rendkívül nagy részét bonyolítja le, ezért ezeket az együttműködő gyártókat reprezentatívnak kell tekinteni, és mivel ennél a vállalatnál nem derült fény dömpingre, az intézkedéseket Indonézia esetében hatályon kívül kell helyezni.
(88)
Le kell szögezni, hogy a 18. cikket nem alkalmazták az együttműködő gyártókra, akiknek az adatait teljes mértékben figyelembe vették a vizsgálat során. Ami a 18. cikknek a többi indonéz gyártóra történő alkalmazását illeti, az előzőekből az következik, hogy mivel ezek a felek nem szolgáltak információval, a bizottsági szolgálatoknak nincs más választásuk, mint az, hogy a rendelkezésre álló legalkalmasabb tényekre támaszkodjanak. Emlékeztetni kell arra, hogy ahhoz, hogy a lejárati felülvizsgálatokban a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségét értékeljék, a bizottsági szolgálatoknak az exportőr ország ipara egészének állapotára vonatkozó elemeket is értékelniük kell, mint például a belföldi kapacitást, a termelést és az árakat, valamint a harmadik országokba irányuló exportot.
(89)
Mivel a nem együttműködő indonéz gyártó vállalatok az indonéz ipar nagy részét képviselik az Unióba irányuló export, valamint a termelés és a harmadik országokba irányuló export tekintetében, a Bizottság megerősíti a 18. cikk alkalmazását a nem együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a (43) preambulumbekezdésben leírtak szerint.
(90)
Ami az indonéz exportra vonatkozó intézkedések eltörlésére irányuló kérelmet illeti, meg kell jegyezni, hogy az indonéz hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek megváltoztathatnák a Bizottságnak az együttműködő exportőr reprezentativitására vonatkozó következtetését, amely - mint a (41) preambulumbekezdésben is szerepel - a felülvizsgálati időszakban a teljes indonéz kivitel 40-60 %-ának felelt meg. Ezért nem lehetett úgy tekinteni, hogy az az együttműködő exportőr, amelyről bebizonyosodott, hogy nem folytatott dömpinget, a teljes indonéz kivitelt képviseli. Miként az (55) preambulumbekezdésben is szerepel, az indonéz kivitel fennmaradó részére dömpingelt áron került sor. Ennélfogva megerősítést nyert az a következtetés, miszerint az indonéz export azon részében a dömping folytatódott. Továbbá a dömping folytatódásának hiánya önmagában nem elegendő ok arra, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyezzék, ha a megismétlődés valószínűsége megállapítást nyer, miként a jelen lejárati felülvizsgálatban is. Végeredményben annak alapján, hogy az együttműködő indonéz exportőr esetében nem történt dömping, az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérést nem lehetett elfogadni.
(91)
Az indonéz hatóságok és az egyik indonéz együttműködő gyártó azt is kérte, hogy hozzák nyilvánosságra az Unióba irányuló teljes indonéz export adatait. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezeket az adatokat mutatószámokkal kellett helyettesíteni (lásd a (41) preambulumbekezdés lábjegyzetét), hogy az indonéz exportáló gyártót megvédjék a bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalától. A piac kis mérete és az érdekeltek korlátozott száma indokolja ezeknek az adatoknak a mutatószámokkal való helyettesítését. Összegezve, jó ok van az adatok bizalmas kezelésének fenntartására, ezért az Unióba irányuló teljes indonéz export adatainak nyilvánosságra hozatalára irányuló kérés nem elfogadható.
5. KÖVETKEZTETÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN
(92)
A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínűleg mindkét, felülvizsgálat által érintett országból folytatódna a dömping.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(93)
Az Unióban a nátrium-ciklamátot kizárólag a kérelmező gyártó, a Productos Aditivos S.A. állítja elő. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
2. UNIÓS FOGYASZTÁS
(94)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az érintett termékből az Eurostat importstatisztikái szerint az Unióba behozott kumulált mennyiségen, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített teljes ellenőrzött mennyiségen alapultak. Figyelembe véve, hogy ezek az adatok két különböző forrásból származnak, és hogy a kérelmező forgalmi adatait titokban kell tartani, a fogyasztás alakulása az alábbiakban mutatószámok formájában szerepel.
(95)
A figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós fogyasztása 5 000 és 7 000 tonna közé esett. 2005 és 2006 között 6 %-kal, 2006 és 2007 között pedig 15 %-kal emelkedett. 2007 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal visszaesett.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
106
122
103
3. BEHOZATAL AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL
3.1. KUMULÁCIÓ
(96)
A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk úgy rendelkezik, hogy amikor egyszerre több országból érkező termékek behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország behozatalának mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(97)
Ebben a tekintetben először is megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet minden egyes érintett ország tekintetében nagyobb volt a minimum százaléklábnál. Ezenkívül egyik ország dömpingelt behozatalának mennyisége sem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében. Valójában a behozatal mennyisége Kína és Indonézia esetében a felülvizsgálati időszak uniós fogyasztásának hozzávetőleg 50 %-át tette ki. A behozatal mennyiségének kiszámításához a nem dömpingelt behozatalt kizárták.
(98)
A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a dömpingelt behozatalból származó termékek közötti verseny feltételei, valamint a dömpingelt behozatalból származó termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételei hasonlók voltak. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott/értékesített nátrium-ciklamát származási helyüktől függetlenül versenyeznek egymással, mivel alapvető jellemzőik tekintetében hasonlók, fogyasztói szemszögből egymással helyettesíthetők, és azonos csatornákon forgalmazzák őket. A Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatalra, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó árak nagyságrendje hasonló volt. Ezenfelül az árakat a kereskedelem azonos szintjén összehasonlítva megállapítást nyert, hogy alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(99)
A fentiek fényében a Bizottság úgy vélte, hogy a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett valamennyi kritérium teljesül, és az említett behozatal hatását összesítve kell vizsgálni.
3.2. A DÖMPINGELT BEHOZATAL MENNYISÉGE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE
(100)
A Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
2. táblázat
Teljes dömpingelt behozatal
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
109
198
195
3. táblázat
A dömpingelt behozatal piaci részesedése
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
103
161
189
(101)
A figyelembe vett időszak alatt közel megkétszereződött a dömpingelt behozatal mennyisége, valamint piaci részesedése.
3.3. AZ ÉRINTETT TERMÉK BEHOZATALI ÁRÁNAK ALAKULÁSA ÉS ÁRKÉPZÉSE
3.3.1. Az árak alakulása
(102)
Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
4. táblázat
Átlagos dömpingelt importárak
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
103
104
99
(103)
A 4. táblázat forrásául a rendelkezésre álló statisztikai adatok, többek között az Eurostat szolgált. Az Unióba irányuló behozatal áraira jellemző általános tendencia 2007-ig növekedést mutat, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenést a 2005-ös szint alá.
3.3.2. Alákínálás
(104)
Az alákínálás meghatározásához a Bizottság a kínai együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálat során benyújtott információkat vette alapul az elemzésben. A vizsgálatban nem együttműködő egyéb kínai, illetve indonéz vállalatok esetében az alákínálást az Eurostat adataihoz való viszonyítás alapján állapították meg.
(105)
Az alákínálás kiszámításához alkalmazott módszer megegyezik az eredeti vizsgálat során alkalmazottal. Az exportáló gyártó dömpingellenes vámokat is magukban foglaló importárait a felülvizsgálati időszak során az azonos termékjellemzők súlyozott átlagai alapján összevetették az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait gyártelepi paritásra igazították, majd a CIF uniós határparitáson számított - a dömpingellenes vámokat és a behozatali vámokat is tartalmazó - importárakkal hasonlították össze. Ezt az ár-összehasonlítást a kereskedelem azonos szintjén, szükség esetén megfelelő kiigazítást alkalmazva, továbbá a visszatérítések és árengedmények levonását követően végezték el.
5. táblázat
Alákínálás
2008 (felülvizsgálati időszak)
Kína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Egyéb vállalatok
3,2 %
Indonézia:
-
Egyéb vállalatok
18,7 %
4. EGYÉB ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt (évente kevesebb mint 50 tonna), ezért nem lehetett hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
5. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(106)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2005-től a felülvizsgálati időszakig befolyásolták.
(107)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat mutatószám formájában kell bemutatni.
5.1. TERMELÉS, TERMELÉSI KAPACITÁS ÉS KAPACITÁSKIHASZNÁLÁS
(108)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005-től a felülvizsgálati időszakig 13 %-kal csökkent. Mivel ugyanezen időszakban a termelési kapacitás nem változott, a kapacitáskihasználás a termelés alakulásának megfelelően 10 %-kal csökkent.
6. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Termelési kapacitás
100
100
100
100
Termelés volumene
100
106
88
87
Kapacitáskihasználás
100
106
88
87
5.2. ÉRTÉKESÍTÉS AZ UNIÓBAN
(109)
A 7. táblázat adataiból egyértelműen látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség csökkent. A helyzetet tovább élezi, hogy ugyanebben az időszakban az összfogyasztás 3 %-kal nőtt, ahogyan az 1. táblázatban látható. 2007 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése. Ezzel szemben a Kínából és Indonéziából érkező összesített dömpingelt behozatal piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az uniós gazdasági ágazat csökkenő mennyiség mellett növelte az eladási egységárat. Összességében az uniós gazdasági ágazat nátrium-ciklamát-értékesítése az egységárak emelkedése ellenére is veszteséges maradt a felülvizsgálati időszakban.
7. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Az értékesítés volumene
100
93
81
72
Piaci részesedés
100
88
66
70
Eladási egységár
100
100
108
123
5.3. KÉSZLETEK
(110)
2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben ingadozott az uniós gyártó készletszintje: a figyelembe vett időszak alatt közel felére esett vissza.
8. táblázat
Mutatószám
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Készlet (tonna)
100
113
29
53
5.4. NYERESÉGESSÉG
(111)
Az összességében véve kis mértékű javulás ellenére az Unió gazdasági ágazatának nyereségessége a teljes figyelembe vett időszak alatt egységesen negatív maradt.
5.5. FOGLALKOZTATÁS, TERMELÉKENYSÉG ÉS BÉREK
(112)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás 19 %-kal csökkent a vizsgált időszakban. Az alkalmazottak termelékenysége (a termelt tonnaszám osztva az alkalmazottak számával) növekedett. A figyelembe vett időszakban 5 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos munkaerőköltség.
9. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Foglalkoztatás
100
88
91
81
Egy alkalmazottra eső munkaerőköltség
100
99
81
105
Termelékenység (alkalmazottanként)
100
121
97
107
5.6. BERUHÁZÁSOK ÉS A BERUHÁZÁSOK MEGTÉRÜLÉSE
(113)
A figyelembe vett időszakban a beruházások közel ötven százalékkal visszaestek, ami az uniós gyártó összességében negatív helyzetét tükrözi. Az egyedüli uniós gyártó nettó nyereségének és állóeszközei könyv szerinti bruttó értékének arányában kifejezett beruházásmegtérülési szint a nyereségesség alakulását tükrözi, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 80 %-kal esett vissza.
10. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Beruházás
100
44
7
53
A beruházás megtérülése
100
54
20
21
5.7. PÉNZÁRAMLÁS ÉS TŐKEBEVONÁSI KÉPESSÉG
(114)
Az uniós gazdasági ágazat pénzáramlását csak az uniós gazdasági ágazat tevékenységének egészével összefüggésben lehet értékelni. 2005-ben a pénzáramlás kis mértékben pozitív maradt, de a következő időszakban romlott, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében negatívvá vált. A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek miatt az uniós gazdasági ágazat számára a tőkebevonás is nehezebbé vált.
5.8. A DÖMPING MÉRTÉKE
(115)
A felülvizsgálati időszakban mindkét érintett országból folytatódott a dömpingelt kivitel, ez alól csak az együttműködő indonéz exportáló gyártó jelentett kivételt. Figyelembe véve a kivitel teljes mennyiségét, valamint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árait, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.9. A KORÁBBI DÖMPING OKOZTA KÁROK HELYREÁLLÍTÁSA
(116)
A Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatala ellen 2004 márciusában vezettek be dömpingellenes intézkedéseket. Ezen időszakban az uniós gyártók helyzetének még csak részleges helyreállása volt megfigyelhető, ahogy az a fenti adatokból is kiderül.
5.10. KÖVETKEZTETÉS A KÁRRÓL
(117)
Az Unió piacán jelentősen megnőtt a Kínából és Indonéziából származó, alacsony árú behozatal. Az uniós gazdasági ágazat egyes kármutatói a helyreállítás jeleit mutatják, mások viszont negatív változásra utalnak.
(118)
Figyelembe véve az egyedüli uniós gyártó összességében romló helyzetét, valamint a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal nagyságrendjét, továbbá azt, hogy jelentős alákínálásra derült fény, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyos kárt szenvedett.
6. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA, VALAMINT AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA
6.1. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA
(119)
A fent (a (100) preambulumbekezdésben) kifejtettek szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített mennyisége és piaci részesedése csaknem megduplázódott a figyelembe vett időszakban. Mindkét érintett ország esetében jelentős alákínálásra is fény derült. Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlásának, illetve a Kínából és Indonéziából származó összesített dömpingelt behozatal jelentős növekedésének egyértelmű időbeli egybeesését, ez a behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az Unió piacán nőtt a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal részaránya, és az uniós gyártó korábbi piaci részesedésének jelentős részét elhódította.
6.2. EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA
(120)
A Bizottság elemezte, hogy a dömpingelt behozatalon kívül bármilyen egyéb ismert tényezőnek lehetett-e kihatása az uniós gyártó által folyamatosan elszenvedett kárra, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által előidézett kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatal hatásának.
6.2.1. A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal hatása
(121)
A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal mennyisége folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak az árai következetesen magasabbak voltak a dömpingelt behozatal árainál. Mindezek alapján megállapítható, hogy a Kínából és Indonéziából származó, nem dömpingelt behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.2.2. Exportpiaci teljesítmények
(122)
Az uniós exportőr Unión kívüli exportértékesítése a teljes forgalmának kevesebb mint 25 %-át tette ki. Az Unió-beli értékesítéssel ellentétben az exportértékesítés nyereségessége javult a figyelembe vett időszakban, ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.2.3. A nyersanyagárak ingadozása
(123)
A nátrium-ciklamát nyersanyagai áringadozásának is lehetett negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Ez a tény azonban önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megszakítsa az okozati viszonyt az elszenvedett kár és a dömpingelt behozatal között. Az utóbbit ugyanolyan mértékben kellett, hogy érintsék a nyersanyagárak változásai, mint az uniós gyártó költségei, mivel szorosan összefüggnek az olaj és a karbamid árával.
6.2.4. A fogyasztói szokások változásai
(124)
A fogyasztói szokásoknak az új termékek piaci bevezetésével együtt járó megváltozása nem gyakorolt megfigyelhető hatást a nátrium-ciklamát fogyasztására. Valójában úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamát és ezek az új termékek közvetlenül nem helyettesítik egymást.
6.3. KÖVETKEZTETÉS
(125)
A Bizottság mindezek alapján arra következtet, hogy a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nem volt más olyan tényező, amely megszakította volna ezt az okozati viszonyt.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÁLLAPOTÁT AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN BEFOLYÁSOLÓ, ELŐREVETÍTETT MENNYISÉGI ÉS ÁRHATÁSOK
(126)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint felmérték a felülvizsgálatban érintett országokból származó behozatalt, hogy megállapítsák, fennáll-e a károkozás folytatódásának valószínűsége.
(127)
Ami a hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását illeti, a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a fenti összegzésben szereplő összetevőkkel egyetemben az alábbi tényezőket vizsgálták meg.
1.1. KÍNA
(128)
Amint a fenti (40) preambulumbekezdésben levont következtetésben is szerepel, Kínából a felülvizsgálatban érintett exportőrök által lebonyolított kivitelre továbbra is dömpingelt árakon kerül sor. Úgy tűnik, az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.
(129)
A Kínában rendelkezésre álló kapacitások elemzése szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának (lásd a (61) preambulumbekezdést). Az egyéb harmadik országok piacai is csupán korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit (lásd a (63) preambulumbekezdést). Ezért az intézkedések lejárata esetén ez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségű kivitelt irányítsanak dömpingáron az Unió piacára (lásd a (65) preambulumbekezdést).
(130)
A megfigyelt jelentős mértékű dömping és alákínálás arra utal, hogy a fent említett mennyiségek Unióba irányuló kivitele jelentősen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne.
(131)
Az ilyen mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes előidézni az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását. Egy ilyen forgatókönyv eredményeként minden valószínűség szerint még nyomottabbak lennének az uniós gazdasági ágazat árai és/vagy alacsonyabb a termelésének és értékesítésének szintje. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlana, ami a kár fokozódásához vezetne. Ilyen fejlemények esetén az egyedüli uniós gyártó valószínűleg meg is szűnne.
1.2. INDONÉZIA
(132)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott az Indonéziából származó dömping. A felülvizsgálat alatt az is megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának, és a közeljövőben valószínűleg még tovább növekszik (lásd a (75) preambulumbekezdést). Mivel semmi nem utal arra, hogy az egyéb harmadik országok piacai vagy a belföldi piac fel tudná venni ezt a többletkapacitást, ennek eredményeként az intézkedések lejárta esetén növekedhet az Unióba irányuló, alacsonyabb árú kivitel.
(133)
Kínához hasonlóan a megállapított számottevő dömping és alákínálás azt jelzi, hogy az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel lényegesen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne. Hasonlóképpen, a mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes lenne előidézni az uniós gyártó már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását, és valószínűleg az egyedüli uniós gyártó megszűnéséhez vezetne. Csakúgy mint Kína esetében, az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz kivitel is jellemzően dömpingelt kivitelnek tűnik, amennyiben az árak alacsonyabbak az Európai Unióba irányuló kivitel árainál, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.
2. KÖVETKEZTETÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGÉRŐL
(134)
Az uniós gazdasági ágazat már hosszú évek óta szenved a dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(135)
Amint az fent megállapításra került, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása már önmagában is egyértelműen jelzi annak a valószínűségét, hogy a károkozás a jövőben is folytatódni fog, ez pedig az intézkedések további fenntartását indokolja.
(136)
A behozatalra vonatkozó megállapítások azt mutatják, hogy a nagy mennyiségű, dömpingelt árú behozatal valószínűleg folytatódni fog, továbbá az árlenyomó hatás várhatóan fokozza majd a dömpingelt behozatal és az Unióban előállított nátrium-ciklamát közötti versenyt. A vizsgálat nem azonosított egyetlen olyan tényezőt sem, amely képes lenne megtörni a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás közötti erős okozati kapcsolatot.
(137)
Az intézkedések megszüntetése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és az egyedüli uniós gyártó léte kerülne veszélybe.
(138)
Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Indonéziából származó, dömpingelt behozatal miatt nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás folytatódik.
F. UNIÓS ÉRDEK
1. BEVEZETÉS
(139)
Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétben állna-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek megállapítása a különböző érdekek, a kérelmező uniós gyártó, az importőrök, a beszállítók és a fogyasztók szempontjainak figyelembevételével történt.
2. A KÉRELMEZŐ UNIÓS GYÁRTÓ ÉRDEKE
(140)
Az egyedüli uniós gyártóval kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy veszteséges helyzete annak az eredménye, hogy nehezen tudott versenyezni az alacsony árú dömpingelt behozatallal, amelynek már a figyelembe vett időszak elején is jelentős volt a piaci részesedése és ugyanezen időszak alatt számottevően tovább nőtt.
(141)
A Bizottság megítélése szerint az intézkedések hatályban tartása előnyös lenne az uniós gyártó számára, amely így legalább a volumenét és talán értékesítési árait is növelni tudná, ezzel kitermelné a szükséges szintű megtérülést, aminek köszönhetően folytathatná a termelőberendezésekbe történő beruházást. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése a károk helyreállításának megtorpanásához, illetve az uniós gyártó által elszenvedett kár folytatódásához, sőt akár fokozódásához vezetne. Komolyan veszélyeztetné az uniós gyártó működőképességét, amely ennek következtében akár meg is szűnhetne, ezzel pedig a piacon szűkülne a kínálat és a verseny.
3. AZ IMPORTŐRÖK ÉRDEKE
(142)
A vizsgálat megindításakor húsz független importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük három azt válaszolta, hogy már nem működnek az érintett termék piacán. Csak két másik importőr válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök a teljes érintett behozatal 7 %-át képviselték.
(143)
A vizsgálat azt tárta fel, hogy a több nátrium-ciklamát-szállító megléte lényeges. Minőségi és élelmiszer-biztonsági okokból az importőröknek mind az ázsiai, mind az európai beszerzési forrásokkal együtt kell működniük.
4. A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKE
(144)
A vizsgálat megindításakor tizenhárom lehetséges felhasználónak küldtek kérdőívet, ám közülük csupán kettő válaszolt a Bizottságnak.
(145)
Az érintett termék legnagyobb felhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. Az érintett termék iránti kereslet ezért ezen gazdasági ágazatok helyzetétől függ.
(146)
Az együttműködő felhasználók figyelemreméltó haszonkulcsot érnek el a nátrium-ciklamát felhasználásával a fogyasztóknak készülő termékeken. A dömpingellenes vámok valójában annyira minimális hatást gyakoroltak összköltségeikre (kevesebb mint 1 %-ot tettek ki), hogy a meglévő intézkedések nem érinthették őket aránytalanul.
5. A BESZÁLLÍTÓK ÉRDEKE
(147)
Nyolc lehetséges beszállítónak küldtek kérdőívet, ám egy sem válaszolt a Bizottságnak. A rendelkezésre álló információ alapján úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos üzletáguk meglehetősen elhanyagolható. Mindenesetre az egyedüli uniós gyártó helyzetének további romlása korlátozott mértékben továbbgyűrűzve negatívan érintheti az egyedüli gyártó nyersanyag-beszállítóit. Mindezek alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések a beszállító gazdasági ágazat számára is előnyösek lennének, mivel segítenének abban, hogy megőrizzék egyik vevőjüket.
6. KÖVETKEZTETÉS AZ UNIÓ ÉRDEKÉRŐL
(148)
Az összes fenti tényezőt figyelembe véve a következtetés az, hogy nincsenek meggyőző okok a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(149)
A fentiekben levont következtetésekre tekintettel a Kínából és Indonéziából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Tanács a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által előállított termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel
(EUR/kg)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Shenzhen nagyváros, Guangdong tartomány, Kínai Népköztársaság
0,11
A473
Az összes többi vállalat
0,26
A999
Indonézia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia
0,24
A502
Az összes többi vállalat
0,27
A999
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 145. cikke szerint kell kiigazítani, a dömpingellenes vámnak az e cikk (2) bekezdése alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal kell csökkenteni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.