KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. juli 2011
om Belgiens statsstøtte til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg (statsstøtte C 44/08 (ex NN 45/04))
(meddelt under nummer K(2011) 5457)
(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)
(2011/678/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel (2) og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Europa-Kommissionen har efter at have modtaget klager i januar og februar 2004 foretaget en foreløbig undersøgelse af den af Belgien ydede støtte til dækning af udgifter til screening for overførbare spongiforme encephalopatier hos kvæg (i det følgende benævnt BSE-test).
(2)
Under henvisning til disse klager anmodede Kommissionen i et brev af 27. januar 2004 de belgiske myndigheder om oplysninger om den pågældende foranstaltning. Samtidig anmeldte de belgiske myndigheder en støtteforanstaltning til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt TEUF) (ved brev af 23. januar 2004, registreret den 28. januar 2004), som er indført under nummer N 54/04.
(3)
De belgiske myndigheder sendte Kommissionen skriftlige oplysninger ved brev af 6. februar 2004 og 14. maj 2004, registreret henholdsvis den 11. februar 2004 og den 19. maj 2004.
(4)
Ved brev af 19. juli 2004 informerede Kommissionen Belgien om, at foranstaltningen var blevet overført til registret over ikkeanmeldt støtte under nr. NN 45/04, fordi det havde vist sig, at nogle af midlerne allerede var blevet udbetalt.
(5)
Et uformelt møde mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene fandt sted den 1. september 2004.
(6)
De belgiske myndigheder sendte yderligere oplysninger ved brev af 16. september 2004 og 22. februar 2007, registreret henholdsvis den 20. september 2004 og den 22. februar 2007.
(7)
Ved brev af 26. november 2008 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren omhandlet i TEUF's artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Denne beslutning er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.
(8)
Ved brev af 19. december 2008, registreret den 26. december 2008, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Den nye frist blev indrømmet ved brev af 13. januar 2009. Belgien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 25. februar 2009, registreret den 6. marts 2009.
(9)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter.
(10)
Ved brev af 17. juli 2009 stillede Kommissionen Belgien supplerende spørgsmål i forbindelse med de af Belgien fremsatte bemærkninger. Ved brev af 4. september 2009, registreret den 8. september 2009, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Kommissionen modtog Belgiens svar ved brev af 16. oktober 2009, registreret den 20. oktober 2009.
(11)
Der blev holdt to møder mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 2. oktober 2009 og den 30. oktober 2009.
(12)
Efter disse møder fremsendte Belgien supplerende oplysninger den 14. december 2009, registreret den 16. december 2009. Under henvisning til den undersøgelse, de belgiske konkurrencemyndigheder samtidig havde indledt vedrørende eventuel karteldannelse fra laboratoriernes side, anmodede Belgien om forlængelse af fristen den 21. januar 2010, den 29. september 2010 og den 17. januar 2011. Kommissionen indvilligede i at forlænge fristerne.
(13)
Kommissionen sendte en sidste anmodning om oplysninger den 22. februar 2011, som de belgiske myndigheder besvarede ved brev af 6. april 2011. Kommissionen indvilligede i en yderligere forlængelse af fristen, således at Belgien kunne besvare spørgsmålene, når resultatet af de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse forelå.
(14)
De belgiske myndigheder svarede ved brev af 19. maj 2011, registreret den 25. maj 2011.
2. BESKRIVELSE
2.1. Baggrund (4)
(15)
I januar 2004 modtog Kommissionen en klage vedrørende et udkast til kongelig anordning om indførelse af en skattelignende afgift til at finansiere BSE-screeningerne.
(16)
Under henvisning til denne klage anmodede Kommissionens tjenestegrene de belgiske myndigheder om en redegørelse. Som svar på denne anmodning om oplysninger anførte de belgiske myndigheder, at BSE-test har været obligatoriske siden 1. januar 2001 for kreaturer på over 30 måneder og for nødslagtede kreaturer på over 24 måneder (5). De anmeldte også et udkast til kongelig anordning vedrørende TSE-screening af dyr (i det følgende benævnt kongelig TSE-anordning). Dette udkast til kongelig anordning er registreret under nummer N 54/04. De belgiske myndigheder anførte, at det nye udkast til kongelig anordning var en ændring af det udkast til kongelig anordning, som Belgien havde anmeldt i 2001, og som Kommissionen havde godkendt ved beslutning N 21/02 af 13. februar 2002 (6), og af et andet udkast, som var blevet drøftet uformelt med Kommissionen i 2003. Ingen af disse to anordninger var imidlertid blevet gennemført, og anordningen anmeldt i 2004 var en omarbejdelse heraf.
(17)
Det fremgår af de af Belgien fremsendte oplysninger, at statskassen siden 1. januar 2001 (7) har dækket udgifterne til BSE-test (dvs. udgifterne til prøveudtagning og analyse). Siden den 1. januar 2002 har BIRB (det belgiske interventions- og restitutionskontor) forfinansieret udgifterne til disse test, indtil der forelå en politisk beslutning om, hvilken finansieringsordning der skulle benyttes.
(18)
Efter en række bemærkninger fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende det anmeldte udkast til kongelig anordning (N 54/04) fremsendte de belgiske myndigheder i maj 2004 et nyt udkast til kongelig anordning, der skulle imødekomme Kommissionens bemærkninger og indeholdt bestemmelser om en gebyrordning på 10,70 EUR pr. kreatur, som blev frembudt til slagtning fra og med 1. januar 2003 og skulle underkastes en hurtig BSE-test. De belgiske myndigheder nævnte, at test udført og forfinansieret i 2002 helt og holdent var finansieret af indirekte statsstøtte, dvs. skattelignende afgifter. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at der var blevet finansieret et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test fra den 1. januar 2003 gennem skattelignende afgifter. De belgiske myndigheder fremsendte detaljerede tabeller over udgifterne til BSE-test fra og med 2003 og et overslag over finansieringen af disse test gennem skattelignende afgifter og gebyrer. De belgiske myndigheder anførte, at finansieringsordningen forventedes gennemført pr. 1. juli 2004 for gebyrernes vedkommende og pr. 1. januar 2005 for de skattelignende afgifters vedkommende.
(19)
Da det fremgik af det anmeldte udkast til kongelig anordning, at støtten allerede var blevet bevilget og afgifterne opkrævet siden den 1. januar 2002, blev foranstaltningen registreret som ikkeanmeldt den 19. juli 2004 under nummer NN 45/04. Den under nummer N 54/04 registrerede anmeldelse blev derimod trukket tilbage af Belgien.
(20)
Det følger af de af Belgien fremsendte oplysninger i 2004, at det generelt var hensigten at forfinansiere testene, som skulle tilbagebetales senere, og anvende en del af afgiftsbeløbet til tilbagebetaling af udgifterne til de forfinansierede test.
(21)
I et brev af 16. september 2004 redegjorde de belgiske myndigheder for et nyt udkast til kongelig anordning, hvor det var tanken at fastholde et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur fremover. Hele beløbet omhandlet i det nye udkast til kongelig anordning ville blive anvendt til at finansiere BSE-test af kreaturer, som blev slagtet fra og med anordningens ikrafttræden. Tilbagebetalingen af beløb på mere end de 40 EUR, som var tilladt ifølge EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (8) (i det følgende benævnt TSE-rammebestemmelserne) af 24. december 2002, og som blev forfinansieret efter 1. januar 2003, skulle behandles i et andet udkast, som ville blive forelagt Kommissionen, med henblik på tilbagebetaling af disse forfinansieringer. Denne kongelige anordning blev vedtaget den 15. oktober 2004 (9) og trådte i kraft den 1. december 2004.
(22)
Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger beløber de samlede forfinansierede udgifter ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR sig til 15 237 646 EUR for perioden fra den 1. januar 2003 (10) til den 30. juni 2004. Ifølge de belgiske myndigheder blev maksimumsbeløbet på 40 EUR overholdt fra og med 30. juni 2004. (11).
(23)
I samme brev af 16. september 2004 fremsendte de belgiske myndigheder to sæt kortfattede oplysninger i henhold til artikel 19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (12).
(24)
Disse to foranstaltninger er registreret som fritaget for anmeldelse under nummer XA 53/04 og XA 54/04. Som anført i punkt 19 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure dækker den under nummer XA 53/04 fritagne foranstaltning forfinansiering af BSE-test (13) med en maksimal støtteintensitet på 40 EUR pr. test og blev gennemført den 1. januar 2003. Retsgrundlaget for denne foranstaltning er loven af 27. december 2002 om det almindelige udgiftsbudget for 2003. I den under nummer XA 54/04 fritagne foranstaltning, som blev gennemført den 15. oktober 2004, fastsættes en maksimal støtteintensitet på 33,38 EUR pr. test. Denne støtteforanstaltning gælder for ubestemt tid. Det juridiske grundlag er loven af 27. december 2003 om det almindelige udgiftsbudget for 2004.
(25)
I samme brev af 16. september 2004 påpegede de belgiske myndigheder som svar på spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene, at de laboratorier, der blev udvalgt til at udføre disse test, skulle opfylde nogle meget præcise betingelser for at udføre de pågældende analyser.
(26)
Kort efter brevene af 14. maj 2004 og 16. september 2004 anmeldte de belgiske myndigheder to udkast til kongelig anordning om finansiering af Agence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaire (forbundskontoret for fødevareforsyningskædens sikkerhed, i det følgende benævnt AFSCA). Formålet med disse foranstaltninger var at indføre en afgift og et gebyr til dækning af AFSCA's virksomhed. De er omfattet af beslutning K(2005) 4203 af 9. november 2005 om statsstøtte N 9/05 og N 10/05 (i det følgende benævnt beslutning N 9/05 og N 10/05) anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Disse foranstaltninger blev vedtaget ved kongelig anordning af 10. november 2005 om fastlæggelse af afgifterne omhandlet i artikel 4 i loven af 9. december 2004 om finansiering af AFSCA (14) samt ved kongelig anordning af 10. november 2005 om gebyrerne omhandlet i artikel 5 i loven af 9. december 2004 vedrørende finansiering af AFSCA (15). Disse to kongelige anordninger trådte i kraft den 1. januar 2006. I den kongelige anordning om afgifter ophæves den kongelige anordning af 15. oktober 2004 omhandlet i betragtning 21.
(27)
Helt konkret går den kongelige anordning om gebyrer ud på, at slagteriet forpligtes til at betale et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur eller hovdyr. Den kongelige anordning om afgifter indeholder bestemmelser om finansiering af en del af BSE-testene og opkrævning i forskellige sektorer. Den samlede udgift til BSE-testen beløber sig til 44,08 EUR, heraf 12 EUR til prøveudtagning (som finansieres med op til 10,70 EUR af slagteriet i medfør af den kongelige anordning om gebyrer og for 1,30 EURs vedkommende af afgiften) og 32,08 EUR, der finansieres af afgiften og betales direkte af AFSCA til laboratorierne. I beslutning N 9/05 og N 10/05 konkluderede Kommissionen, at finansieringen af AFSCA via gebyrerne ikke var statsstøtte, at finansieringen af den globale stikprøvekontrol via de faste afgiftsbeløb ikke var statsstøtte, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test over afgifterne var statsstøtte forenelig med reglerne, og at finansieringen af udgifterne til andre test/kontroller i forbindelse med produktion/markedsføring var statsstøtte i overensstemmelse med reglerne.
(28)
I december 2006 sendte Kommissionen nye spørgsmål til Belgien vedrørende sag NN 45/04. Spørgsmålene drejede sig bl.a. om tilbagebetaling af udbetalte beløb under forfinansieringen siden den 1. januar 2003.
(29)
I deres svar af 22. februar 2007 fremførte de belgiske myndigheder, at de ville foretage en samlet tilbagebetaling af alle udgifter til BSE-analyser over en periode på 15 år. I praksis blev der oprettet en solidarisk tilbagebetalingsordning gennem AFSCA's nye finansieringsordning. Alle operatører har siden den 1. januar 2006 betalt bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som har haft kvæg i den pågældende periode, betaler ligeledes til denne ordning.
2.2. Indhold af klagerne mod udkastet til kongelig TSE-anordning
(30)
Ifølge klagerne vedrørende udkastet til TSE-anordning opkræves afgiften for alle dyr, som slagtes på belgiske slagterier, og pålægges også importerede produkter. En klager har fremført, at en betydelig procentdel af de dyr, som slagtes på de belgiske slagterier, stammer fra andre medlemsstater. Klagerne finder, at afgiften udgør en diskrimination af importerede dyr, eftersom indtægterne anvendes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test af belgiske kreaturer.
2.3. Tvivlsspørgsmål rejst af Kommissionen i forbindelse med indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure
(31)
Først skal det gøres klart, at den formelle undersøgelsesprocedure drejer sig om støtten til finansiering af TSE-screening af dyr i Belgien siden den 1. januar 2001 samt mekanismerne til finansiering af denne støtte bortset fra den støtte, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning, fordi den var forenelig med det indre marked. Konkret betyder det, at støtten godkendt ved beslutning N 9/05 og N 10/05 (som vedrører afgifter og gebyrer til finansiering af AFSCA) ikke vil blive vurderet med hensyn til foreneligheden med reglerne om statsstøtte, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Nærværende beslutning vedrører følgelig udelukkende støtten til finansiering af BSE-test i perioden 2001-2006 samt den dertil anvendte finansieringsordning, eftersom støtten til BSE-test i denne periode blev forfinansieret, og denne forfinansiering bliver tilbagebetalt over flere år.
(32)
For tydeliggørelsens skyld er det nødvendigt at understrege den terminologiske sondring mellem gebyr og afgift: På den ene side er der vederlag eller gebyrer, som dækker udgifterne til en ydet tjeneste. I den foreliggende sag beløber de sig til 10,70 EUR, som er blevet opkrævet siden den 1. december 2004 på grundlag af den kongelige TSE-anordning og efterfølgende på grundlag af den kongelige anordning om gebyrer til finansiering af AFSCA. På den anden side er der bidrag eller afgifter, som pålægges på grundlag af den kongelige anordning af 10. november 2005, opkræves af AFSCA, betales af driftsenheder på det belgiske territorium og er fordelt på syv sektorer (se betragtning 29 i beslutning N 9/05 og N 10/05).
(33)
Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test i Belgien finansieres og blev finansieret af tilskud og en skattelignende afgiftsordning, som består af både gebyrer og afgifter. En del af indtægterne fra disse gebyrer og afgifter skulle være anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af testene.
(34)
Kommissionen havde påpeget flere problemer og fremført, at der manglede oplysninger til en endelig vurdering af de pågældende foranstaltninger. For det første var det spørgsmålet, om modtagerne af disse tjenester havde en fordel. Det stod nemlig ikke klart, om gebyrerne for BSE-testene dækkede den del af testudgifterne, som ikke var dækket af statsstøtte forenelig med reglerne. Den nøjagtige udgift til disse test var ikke kendt, og det samme gjaldt den supplerende finansieringskilde, hvis gebyrerne ikke var tilstrækkelige til at dække de samlede udgifter til BSE-testene. Det var heller ikke godtgjort, om vilkårene for de af AFSCA ydede tjenester svarede til markedsprisen, bl.a. fordi de belgiske myndigheder ikke klart havde angivet, at laboratorierne var valgt efter en åben og gennemsigtig procedure.
(35)
For det andet var opkrævningsmekanismen ikke overskuelig, bl.a. var modtagere og bidragydere ikke klart defineret, og der var uklarheder omkring mekanismen for tilbagebetaling af forfinansieringen af udgifterne til BSE-test. Der var yderligere tvivl om, hvilke betingelser de skattelignende afgifter skulle opfylde for at blive betragtet som værende i overensstemmelse med statsstøttereglerne, bl.a. hvad angår importvarers fritagelse for de skattelignede afgifter, med hensyn til om eksportvarer var omfattet af støtteforanstaltningen finansieret af afgifterne, og om afgifterne påvirkede slutprodukternes pris, eftersom denne afhang af svingningerne i udbud og efterspørgsel på det frie marked.
3. BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN
(36)
Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger til de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, den 27. februar 2009. De kan sammenfattes således:
3.1. Betegnelse af finansieringen af BSE-test som statsstøtte
(37)
Belgien har lige fra starten anfægtet, at Kommissionen betegner finansieringen af BSE-test som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske. For Belgien fastholder, at pligten til at udføre BSE-test er et krav i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (16) af hensyn til folkesundheden. Til støtte for sit synspunkt nævner Belgien to domme (17), hvor EF-Domstolen fandt, at udgifter til kontrolforanstaltninger til beskyttelse af folkesundheden ikke kan betragtes som kompensation for en tjeneste, og at det er op til myndigheden selv at afholde disse omkostninger. Belgien erkender, at de pågældende domme vedrører fri bevægelighed for varer og ikke statsstøtte, men mener, at tankegangen kan overføres til et område som statsstøtte.
(38)
Desuden påpeger Belgien, at da forordning (EF) nr. 999/2001 ikke kræver, at udgifterne til kontrol afholdes af virksomhederne, kan en medlemsstat selv fastsætte sin normalordning for finansiering af BSE-test. Selektivitetskriteriet for statsstøtte må følgelig efter Belgiens mening vurderes i forhold til denne normalordning (18). Der kan kun være tale om statsstøtte, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til den af Belgien valgte normalordning. Belgien fremfører, at Kommissionen tilsyneladende mener, at normen bør være, at udgifterne afholdes af landmændene, hvilket der imidlertid ikke står noget om i de gældende tekster. Hvis forskellige ordninger for finansiering af BSE-test kan føre til konkurrenceforvridninger, finder Belgien, det bør løses ved harmonisering af lovgivningerne (19), men på ingen måde udgør en statsstøtteproblematik. Belgien nævner ligeledes GEMO-dommen (20), men mener ikke, det ændrer Belgiens synspunkt i den foreliggende sag. I sit brev af 16. oktober 2009 afviser Belgien igen Kommissionens betegnelse af ordningen som statsstøtte i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Men Belgien er samarbejdsvilligt gået ind på Kommissionens logik for at få afklaret punkterne i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
3.2. Betegnelse af gebyret
(39)
Belgien mener ikke, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur kan betragtes som statsstøtte.
(40)
Ifølge Belgien kan der kun være tale om statsstøtte, såfremt en eller flere virksomheder opnår en fordel. I forbindelse med gebyr kan der følgelig kun være tale om statsstøtte, såfremt den opnåede fordel er større end det betalte beløb. Hvis en del af BSE-testene finansieres af myndighederne, svarer den endelige fordel for landmanden til udgiften til testen efter fradrag af det betalte gebyr.
(41)
Belgien går videre i denne tankegang og fremfører, at i tilfælde af tilbagesøgning vil det betyde, at landmanden afkræves en højere samlet betaling. For hvis den samlede udgift til testen skal betales tilbage, vil det i sidste ende indebære, at denne udgift lægges oven i det gebyrbeløb, der allerede er betalt.
(42)
Belgien understreger, at ifølge EF-Domstolens retspraksis er der kun tale om statsstøtte, hvis indtægterne fra gebyrerne anvendes til fordel for en specifik gruppe og ikke i tilsvarende omfang kommer alle, som har betalt gebyr, til gode (21). I den foreliggende sag pålægges gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur de økonomiske aktører, som beskæftiger sig med produktion af oksekød. De 10,70 EUR, som anvendes til testen, udgør ingen økonomisk fordel for dem og kan følgelig ikke betragtes som statsstøtte i henhold til TEUF's artikel 107.
(43)
Ifølge Belgien har Kommissionen anvendt en tilsvarende tankegang i sin beslutning N 9/05 og N 10/05. Belgien anfører, at i denne beslutning blev gebyret på 10,70 EUR ikke betegnet som statsstøtte (se betragtning 98 i beslutningen). Der er anvendt en tilsvarende tankegang i beslutning N 21/02, hvor en del af udgifterne til BSE-test finansieret delvis af gebyrer fra sektoren ikke blev betragtet som statsstøtte.
(44)
I de belgiske myndigheders brev af 16. oktober 2009 anføres, at gebyret var pålagt landmanden og dækkede en del af de økonomiske udgifter til BSE-test. Som svar på Kommissionens spørgsmål om, hvorvidt gebyrbeløbet svarede til den faktiske økonomiske udgift til de af laboratorierne leverede ydelser, anførte Belgien, at gebyret kun dækkede en del af udgifterne til BSE-testene som nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. Kommissionens begrundelse i betragtning 61-66 i samme beslutning, som gik ud på, at udgifterne til de leverede ydelser svarede til gebyrbeløbet, drejede sig om andre ydelser end BSE-test. Belgien gentager, at hvad angår BSE-test, var det i beslutning N 9/05 og N 10/05 fastslået, at ydelsen i form af BSE-test faktisk var statsstøtte, men at gebyret (dvs. 10,70 EUR) ikke var støtte og skulle fratrækkes udgiften til testene.
3.3. Ingen overkompensation og testpriser i overensstemmelse med markedspriser
(45)
Belgien henviser til punkt 132 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug 2007-2013 (22) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013), hvor det anføres, at 40 EUR pr. test på indeværende tidspunkt er den laveste pris i Fællesskabet. Siden 2005 har de af AFSCA tilbudte priser ligget under 40 EUR. Det viser efter de belgiske myndigheders opfattelse, at priserne i Belgien er i overensstemmelse med markedspriserne. I sin beslutning N 9/05 og N 10/05 erkendte Kommissionen, at laboratorierne var udvalgt gennem åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende procedurer, og at tjenesteyderne (dvs. laboratorierne) ikke kan anses for at modtage statsstøtte. Situationen har ikke ændret sig siden. Desuden er de belgiske konkurrencemyndigheder i øjeblikket ved at undersøge, om laboratorierne har dannet priskarteller i forbindelse med BSE-test. Ifølge de belgiske myndigheder viser det klart, at de på ingen måde ønsker at betale laboratorierne en overpris. I deres brev af 16. oktober 2009 oplyste de belgiske myndigheder, at undersøgelsen af laboratoriernes eventuelle deltagelse i et priskartel ville fortsætte, og at denne undersøgelse i princippet ville blive afsluttet i løbet af første kvartal af 2010.
3.4. Afgift på eksport og import
(46)
De belgiske myndigheder fremfører, at afgifterne og gebyrerne aldrig har været pålagt import eller eksport. Det er kun virksomheder etableret i Belgien, som skal betale afgift, og gebyret på 10,70 EUR opkræves kun for kvæg slagtet i Belgien på over 30 måneder.
(47)
Belgien fremhæver, at Kommissionen allerede gennemgik disse foranstaltninger i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 og konkluderede, at afgifterne ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser.
3.5. Ingen mekanisme til overvæltning af det af slagterierne betalte gebyr på producenterne eller andre markedsaktører
(48)
De belgiske myndigheder anfører, at slagterierne vælter gebyrudgiften over på deres kunder, som enhver anden virksomhed vælter sine omkostninger over på sine kunder. De normale markedsmekanismer sørger altså for denne overvæltning. Desuden er det almindelig praksis at angive gebyrudgiften særskilt i fakturaerne til producenterne. I denne henseende henviser Belgien til betragtning 93 og 95 i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor kriterierne i TSE-rammebestemmelsernes punkt 25 betragtes som opfyldt.
3.6. Betegnelse af modtagerne som små og mellemstore virksomheder (i det følgende benævnt SMV'er)
(49)
Belgien påpeger, at alle landmænd i Belgien er SMV'er på grundlag af følgende betingelser: De beskæftiger under 250 personer, deres årlige omsætning andrager højst 40 mio. EUR, eller deres samlede årlige balance er højst på 27 mio. EUR, og under 25 % af virksomheden ejes af en anden virksomhed eller andre virksomheder, som ikke er SMV'er.
3.7. Bemærkninger til støttens forenelighed i de tre perioder nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure (2001-2003, 2003-2007 og efter 2007)
(50)
Perioden fra den 1. januar 2001 til den 1. januar 2003 giver ikke anledning til særlige bemærkninger fra Belgiens side, eftersom Kommissionen selv kom frem til en sandsynlig forenelighed i betragtning 80 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Belgien anfører imidlertid, at støtten ikke udgjorde mere end 100 % af de afholdte udgifter, og er villig til om nødvendigt at fremlægge yderligere oplysninger desangående.
(51)
Belgien pointerer imidlertid, at disse oplysninger kun fremlægges subsidiært, da Belgiens synspunkt lige fra begyndelsen er, at der ikke kan være tale om statsstøtte i det foreliggende tilfælde, eftersom det er op til Belgien at vælge, hvordan BSE-testene finansieres.
(52)
Hvad angår perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. januar 2007, anfører Belgien, at der ikke er udbetalt støtte, som andrager mere end 100 % af testudgiften. Belgien henviser til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor dette spørgsmål allerede blev behandlet.
(53)
Hvad angår perioden efter den 1. januar 2007, har Belgien aldrig ydet støtte på mere end 40 EUR, eftersom udgiften til testen var på under 40 EUR.
(54)
Som bilag til sine bemærkninger fremsender Belgien en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med finansieringen af BSE-testene. Da disse oplysninger i stor udstrækning fremgår af den beskrivende del af denne beslutning, gentages den fuldstændige ordlyd ikke i dette afsnit. Visse oplysninger anføres dog også nedenfor.
(55)
Det kronologiske forløb af BSE-testenes finansiering er som følger:
-
fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001: fuldt ud finansieret af statskassen
-
fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004: test forfinansieret af BIRB, forfinansiering 67 156 527,65 EUR i alt
-
fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004: forfinansieret af AFSCA
-
fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005: gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 med tillæg af en finansiering fra AFSCA' reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage
-
fra den 1. januar 2006: finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur og afgifter pålagt syv forskellige sektorer (23); disse bidrag anvendes ligeledes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test, som var blevet forfinansieret siden den 1. januar 2008; gebyret blev efterfølgende pristalsreguleret til 11,07 EUR fra den 1. januar 2008.
(56)
Priserne for BSE-test er som følger:
(EUR)
Periode
Samlet udgift til test (24)
Gebyrets størrelse
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Svar på Kommissionens supplerende spørgsmål
(57)
I sit brev af 16. oktober 2009 besvarede Belgien med flere uddybende oplysninger Kommissionens spørgsmål af 24. juli 2009 i tilknytning til de af Belgien fremsatte bemærkninger. For det første gentog Belgien, at en medlemsstat ikke er forpligtet til at lade de økonomiske aktører betale udgiften til BSE-test. Når det drejer sig om udgifter til beskyttelse af folkesundheden, kan udgifterne til kontrolforanstaltninger, som kræves af de offentlige myndigheder, ikke betragtes som modydelse for en tjeneste og pålægges de økonomiske aktører. Men Belgien valgte i ønsket om at samarbejde at besvare Kommissionens spørgsmål ud fra den logik, der er givet udtryk for i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
(58)
Hvad angår fællesskabsfinansieringen, bekræftede Belgien, at den var medtaget i de tidligere oplyste tal.
(59)
Dernæst anførte Belgien, at finansieringen i perioden fra den 30. juni 2004 til den 31. december 2005 var blevet varetaget af AFSCA baseret på de finansieringskilder, AFSCA rådede over, og som var overtaget fra de tidligere enheder, hvori AFSCA havde sin oprindelse. Der var ingen skattelignede afgifter i den periode.
(60)
Kommissionen havde stillet nogle spørgsmål om sammenhængen mellem beløbene på henholdsvis 15 237 646 og 67 156 527,65 EUR nævnt i Belgiens bemærkninger (se betragtning 55). Belgien svarede, at de 15 237 646 EUR var medtaget i de 67 156 527,65 EUR. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at de ville regne efter og kontrollere det nævnte beløbs nøjagtighed.
(61)
Hvad angår gebyrerne, oplyste Belgien, at de blev betalt af landmændene og ikke kunne betragtes som statsstøtte. Belgien henviser i denne henseende til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvoraf det fremgik, at kun 33,38 EUR af den samlede pris på 44,08 EUR udgjorde statsstøtte. De 10,70 EUR var ikke støtte og blev derfor fratrukket testens pris ved vurderingen af overensstemmelsen med den maksimale støtteintensitet på 40 EUR pr. test.
(62)
For alle eventualiteters skyld anførte Belgien, at den eneste forskel i forhold til den af Kommissionens godkendte ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05 var pristalsreguleringen af gebyrets størrelse, som blev hævet fra 10,70 EUR til 11,07 EUR.
(63)
I sit brev af 1. december 2009 foretog Belgien nogle korrektioner af de tidligere oplysninger om antallet af udførte test. De nye tal skulle erstatte de tidligere oplyste i brevene før og efter beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
(64)
Disse ændringer skyldtes, at det medregnede antal prøveudtagninger var fejlagtigt. De første beregninger var nemlig baseret på et teoretisk antal på tre prøver i timen, hvorimod der faktisk var blevet udtaget 12 prøver i timen i praksis. Dette højere antal test i timen førte til en lavere pris for hver prøveudtagning, hvilket ligeledes havde indflydelse på den samlede udgift pr. test, fordi testudgiften til dels består af en timepris, som bliver lavere på grund af det højere antal prøveudtagninger i timen. Desuden blev antallet af slagtede dyr i 2003 og 2004 justeret ned i forhold til de tidligere oplyste tal. De i Belgiens brev af 1. december 2009 nævnte tal gælder for kvæg slagtet til konsum indberettet til Kommissionen for 2003 og 2004.
(EUR)
2003
Laboratorieudgift
Dyrlægetimepris
Udgift tilprøveudtagning
Udgift til testkit
Samlet udgift
Intervention
40 EUR/test
januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
februar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
marts
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
april
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juni
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juli
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
august
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
september
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004
Laboratorieudgift
Dyrlægetimepris
Udgift tilprøveudtagning
Udgift til testkit
Samlet udgift
Intervention
40 EUR/test
1.-15. januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. januar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
februar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
marts
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
april
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juni
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juli
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
august
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
september
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
På grundlag af tabellen i betragtning 64 kommer Belgien frem til, at den samlede udgift til BSE-test er på under 40 EUR fra og med den 1. juli 2004.
(66)
De belgiske myndigheder har på denne baggrund ligeledes berigtiget tabellen fremsendt inden indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og angivet i betragtning 25 i beslutningen herom. De senest oplyste tal er de faktiske tal og ikke skøn som tidligere. Det fremgår af disse oplysninger, at det samlede forfinansierede beløb udgør 6 619 810,74 EUR og ikke 15 237 789,90 EUR som anslået tidligere.
Periode
Testpris (EUR)
Antal test
I alt (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Indirekte statsstøtte
40,00
373 550
14 942 015,90
Testudgift 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
I alt
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Indirekte statsstøtte
40,00
160 551
6 422 043,10
Vederlag
22,02
160 551
860 286,19
I alt
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Samlet budget forfinansieret ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgien anfører ligeledes, at hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse skulle vise, at laboratoriernes pris for BSE-testene blev hævet på grund af en eventuel ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, vil Belgien sørge for, at den betalte overpris bliver tilbagesøgt, og om nødvendigt indlede retslige procedurer ved de kompetente domstole.
(68)
I deres brev af 6. april 2011 bekræftede de belgiske myndigheder, at gebyret på 10,70 EUR kun vedrørte betaling for BSE-testen afholdt af den, der fik udført testen på det pågældende tidspunkt, og ikke blev anvendt til tilbagebetaling af forfinansieringen af tidligere BSE-test.
(69)
I samme brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at det samlede beløb forfinansieret af BIRB udgjorde 67 156 527,65 EUR. AFSCA har tilbagebetalt en del af dette beløb på følgende måde:
Tilbagebetalt af AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Ingen tilbagebetaling (der var anmodet om og godkendt udsættelse mod betaling af renter)
2008
194 901 EUR (renter af udsat tilbagebetaling)
Fra 2008
Ingen tilbagebetaling til BIRB - programlov af 22.12.2008
Resterende tilbagebetaling
58 202 323 EUR
(70)
Belgien har oplyst, at regeringen havde besluttet af suspendere tilbagebetalingen af forfinansieringen til BIRB, og at de tilbagesøgte beløb følgelig ville blive overført til AFSCA positive saldo. Denne saldo skal betragtes som tilbagebetaling af BSE-test.
(71)
Med hensyn til producentens betaling af udgifterne til BSE-test har Belgien atter bekræftet, at der ikke fandtes nogen specifik ordning, som forpligtede slagterierne til at fakturere producenten gebyret for BSE-testen, men at det skete spontant. Belgien har fremsendt nogle eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at gebyret figurerer som en særskilt post på fakturaerne. Det er slagteriets købsnota til producenten, hvor gebyret er fratrukket det samlede beløb, som slagteriet skal betale producenten for det leverede dyr. Belgien fremfører, at det beviser, at producenten er den endelige betaler af BSE-testen til AFSCA.
(72)
I deres sidste brev af 25. maj 2011 anførte de belgiske myndigheder, at støttebeløbene kunne være genstand for en kumulativ anvendelse af de minimis-støtten omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2004 af 6. oktober 2004 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på minimis-støtte i landbrugs- og fiskerisektoren (25) og den forenelige støtte på 40 EUR for den periode, hvor forordningen var gældende.
4. BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE TREDJEPARTER
(73)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede tredjeparter i forbindelse med nærværende procedure.
5. VURDERING
5.1. Vurdering af, om der er tale om støtte
(74)
I sine bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fandt Belgien som udgangspunkt, at udgiften til BSE-test blev finansieret af medlemsstaterne, fordi de var obligatoriske, og fordi ingen fællesskabsregler krævede, at kontroludgiften blev afholdt af virksomhederne. Rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 og Kommissionens praksis viser imidlertid tydeligt, at de forskellige prisniveauer for test kan føre til konkurrenceforvridninger, og at de fleste stater yder støtte til dækning af udgiften til disse test. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for støtteintensiteten og dermed begrænse konkurrenceforvridningerne forårsaget af denne støtte. Det står bl.a. klart i TSE-rammebestemmelserne, at statsstøtte indebærer risiko for konkurrenceforvridninger. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne hedder det f.eks., at fra den 1. januar 2003 må den samlede direkte og indirekte offentlige støtte til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test. Forpligtelsen til prøvning kan være baseret på national eller fællesskabslovgivning. Disse rammebestemmelser blev forelagt medlemsstaterne med en opfordring til at træffe de fornødne foranstaltninger og bringe deres ordninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne. I rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 er betegnelsen statsstøtte anvendt i forbindelse med BSE-test i punkt 132, litra f), ff. Desuden bør det understreges, at de belgiske myndigheder ikke klagede over beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor en del af finansieringen af BSE-test blev betegnet som støtte, hvilket implicit vil sige, at de belgiske myndigheder accepterede, at støtten til finansiering af BSE-test blev betegnet som statsstøtte.
(75)
Det kan deraf sluttes, at Belgiens anfægtelse af, at finansieringsstøtten til BSE-test betegnes som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske, ikke har noget grundlag i de tekster, som gælder og har været gældende i mange år.
(76)
Derfor gennemgår Kommissionen de pågældende foranstaltninger i forhold til artikel 107 i TEUF. I artikel 107, stk. 1, i TEUF hedder det, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(77)
En foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt: 1) Foranstaltningen skal finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler og kunne tillægges staten. 2) Den skal selektivt gælde for visse virksomheder eller visse produktionssektorer. 3) Den skal indebære en økonomisk fordel for modtagervirksomhederne. 4) Den skal påvirke samhandelen i EU og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene.
(78)
I følgende betragtninger anvendes disse fire kriterier på de foranstaltninger, som sandsynligvis kan udgøre statsstøtte.
(79)
Som anført i betragtning 55 er der anvendt forskellige ordninger til at finansiere udgifterne til BSE-test. I undersøgelsen af, om der er anvendt statsmidler, skelnes i nærværende beslutning mellem de forskellige former for finansiering af BSE-testene.
5.1.1. Anvendelse af statsmidler
5.1.1.1. Fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001:
(80)
I perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001 blev udgiften til BSE-test helt og holdent finansieret af statskassen. Der kan ikke være tvivl om, at der her er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler.
5.1.1.2. Fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004:
(81)
I den efterfølgende periode, dvs. fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004, blev disse test forfinansieret af BIRB, indtil der forelå en strukturel løsning på finansieringen af testene. BIRD er en offentligt forbundsinstitution med juridisk personlighed affødt af omlægningen af det tidligere OBEA (det belgiske kontor for økonomi og landbrug) og landbrugsafdelingen af det tidligere OCCL (centralkontor for kontingenter og tilladelser). Det er et halvstatslig organ i kategori B under ministeriet for landbrug og små og mellemstore virksomheder. BIRB er et betalingsorgan, som er godkendt i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og finansieres af EUGFL (26). Det kan bl.a. tildeles opgaver udsprunget af forbundsregeringens eller regionsregeringernes landbrugspolitik. Til afbalancering af administrationsbudgettet råder BIRB over en regeringsbevilling, som indgår i den tilsynsførende forbundsmyndigheds budget (Service public fédéral Économie, offentlig forbundstjeneste for økonomi), og en række egne indtægter (indtægter fra nogle få gebyrer og begrænsede investeringsaktiver). På baggrund af ovenstående udgør finansiering gennem BIRD støtte ved hjælp af statsmidler.
5.1.1.3. Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004:
(82)
Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004 blev testene forfinansieret af AFSCA. Efter den dagældende lovgivning (dvs. fortrinsvis loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA (27)) blev AFSCA bl.a. finansieret af diverse indtægter såsom provenuet af afgifter, gebyrer og administrative bøder, lejlighedsvise indtægter, gaver og arv m.v. (28). AFSCA er en offentlig institution med juridisk personlighed i kategori A i henhold til lov af 16. marts 1954 om kontrol med visse organer af almen interesse (29). Det fremgår følgelig af disse betragtninger, at finansieringer ydet af AFSCA er statsmidler, og at deres anvendelse bestemmes af den offentlige myndighed, da AFSCA er underlagt sundhedsministerens overordnede myndighed.
5.1.1.4. Fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005:
(83)
I perioden mellem den 1. december 2004 (hvor den kongelige anordning af 15. oktober 2004 trådte i kraft) og den 31. december 2005 (hvor den kongelige anordning af 10. november 2005 trådte i kraft) blev BSE-testene finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur med tillæg af en finansiering fra AFSCA's reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage.
(84)
Den delvise finansiering fra AFSCA's egne midler er anvendelse af statsmidler (se betragtning 82).
(85)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt gebyrerne er statsmidler, kan det være tilfældet, hvis det viser sig, at gebyrerne ikke dækker alle de faktiske udgifter til de ydelser, som de skal godtgøre. For hvis udgiften til den ydede tjeneste ikke svarer til gebyret, er det overskydende beløb statsmidler, som det statslige organ, gebyret betales til, kan råde over. Derfor er det nødvendigt at godtgøre, om gebyrerne til AFSCA for BSE-test udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og om de var baseret på markedspriserne (se betragtning 54 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure). Dette spørgsmål behandles senere ved gennemgangen af begrebet fordel.
5.1.1.5. Fra den 1. januar 2006
(86)
Vedrørende perioden efter de kongelige anordninger af 10. november 2005 trådte i kraft, dvs. begyndende den 1. januar 2006, skal det undersøges, om de ved disse anordninger fastsatte gebyrer og afgifter udgør statsmidler. Dette spørgsmål er allerede gennemgået i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05. I betragtning 44 anførtes, at afgifterne generelt udgjorde statsmidler, og at gebyrerne kunne være statsmidler, hvis det viste sig, at disse gebyrer ikke dækkede alle de faktiske udgifter til de ydelser, de skulle godtgøre. BSE-testene blev finansieret dels af gebyrer, dels af afgifter. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev det fastslået, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test gennem gebyrerne ikke var statsstøtte, og at finansieringen gennem afgifterne var forenelig statsstøtte. Som anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 34, vedrører nærværende beslutning ikke støtte, som allerede er godkendt ved Kommissionens beslutning, og dette emne vil derfor ikke blive behandlet igen her.
(87)
Men i lyset af de af Belgien fremlagte oplysninger efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har det vist sig, at en del af afgiftsprovenuet i 2005 og 2006 er blevet anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-test, som oversteg de 40 EUR i perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. december 2004. Det var imidlertid ikke nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. En del af afgifterne tjente således til at finansiere BSE-test udført mellem den 1. januar 2003 og den 1. december 2004 med det formål at inddrive de forfinansierede udgifter til obligatoriske BSE-test ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR hos landmændene på en kollektiv basis.
(88)
Anvendelsen af en del af indtægterne fra disse afgifter til at tilbagebetale forfinansieringen af testene ændrer på ingen måde deres betegnelse som statsmidler som angivet i beslutning N 9/05 og N 10/05.
5.1.2. Selektiv fordel for virksomheder
(89)
I undersøgelsen af om der er tale om en fordel, må der skelnes mellem foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, og foranstaltninger finansieret af gebyrer.
(90)
Med hensyn til foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, har Kommissionen altid været af den formening (30), at hvis staten finansierer udgifterne til de obligatoriske kontroller vedrørende produktion eller markedsføring af varer, må det betragtes som en selektiv fordel for virksomhederne (31). For staten har lettet de byrder, som normalt indgår i virksomhedernes budget. Det kan deraf udledes, at landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning i den omhandlede periode udøver en økonomisk aktivitet og har modtaget statsstøtte gennem statens finansiering af BSE-test siden den 1. januar 2001.
(91)
De af Belgien fremførte argumenter (jf. betragtning 37 ff.) om, at finansieringen af BSE-testene er påkrævet af hensyn til folkesundheden, og at det er op til medlemsstaterne at fastsætte deres normalordning for finansiering af BSE-test, kan ikke godkendes af de i betragtning 74 nævnte grunde. Specifikt i forbindelse med vurderingen af selektiviteten har Belgien fremført, at der kun kan være tale om selektivitet, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til normalordningen. Hvis der findes forskelle medlemsstaterne imellem vedrørende finansieringen af BSE-test, og det kan føre til konkurrenceforvridninger, er det efter Belgiens opfattelse ikke et spørgsmål om statsstøtte, men om harmonisering af lovgivningerne.
(92)
Dette argument kan dog ikke godtages. Som anført i beslutning N 9/05 og N 10/05 er selektivitetskriteriet opfyldt, når fordelen er forbeholdt nogle få virksomheder eller en aktivitetssektor. I den foreliggende sag kommer statsfinansieringen af BSE-test på nationalt plan kun en bestemt sektor til gode, nemlig sektoren for opdræt af dyr, som skal BSE-testes. På fællesskabsplan giver finansieringen af BSE-test gennem statsstøtte eller statsmidler de belgiske virksomheder en fordel i forhold til deres udenlandske konkurrenter, som ikke får dækket finansieringen af de obligatoriske BSE-test af staten eller gennem statsmidler. I indledningen til TSE-rammebestemmelserne (punkt 8 og 9) anføres klart, at den løbende harmonisering, som kræver omkostningerne afholdt af sektoren, er langsom, og at Kommissionen derfor har besluttet af præcisere og på visse punkter ændre sin politik for statsstøtte, for så vidt angår omkostninger ved BSE-test. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne står, at forpligtelsen til testning kan være baseret på fællesskabslovgivning eller national lovgivning. Det viser klart, at der ikke er nogen fællesskabsharmonisering af forpligtelsen til testning, hvilket betyder, at der derfor også kan forekomme selektiv støtte, som begunstiger virksomhederne i en bestemt medlemsstat. Følgelig giver foranstaltninger finansieret ved hjælp af statsmidler - herunder afgifter - landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning, en selektiv fordel, da de letter omkostningerne for modtagerne af disse ydelser. Disse fordele opnås ikke gennem direkte betalinger, men ved overtagelse af udgifterne til BSE-test af de offentlige myndigheder, som betaler testudgiften direkte til de laboratorier, der udfører dem efter anmodning fra slagterierne og fakturerer AFSCA udgifterne.
(93)
Med hensyn til støtteforanstaltninger finansieret af gebyrer bør det undersøges, om der opnås en fordel gennem disse gebyrer. Som anført i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 61 og 62, er der kun tale om en fordel, hvis disse gebyrer er lavere end de reelle omkostninger ved de tjenester, AFSCA rent faktisk yder de økonomiske operatører. Det bør ligeledes efterprøves, om gebyrerne udgør betaling for de tjenester, AFSCA rent faktisk yder virksomhederne. Helt konkret er spørgsmålet, om der er indrømmet slagterierne og producenterne, som betalte et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i perioden fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005, en fordel, og om de rent faktisk har haft fordel de af AFSCA leverede ydelser.
(94)
De belgiske myndigheder anførte i deres svar på beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur var AFSCA's eneste finansieringskilde til afholdelse af udgifterne til BSE-test, bortset fra AFSCA's reserver og de forskud fra statskassen, som skulle betales tilbage. Gebyret betales af slagterierne. De belgiske myndigheder har nævnt, at slagterierne ikke var pålagt nogen lovmæssig forpligtelse til at fakturere deres kunder gebyret, men at det er slagteriernes praksis at fakturere producenterne gebyrudgiften separat. Det har Belgien bevist ved at fremlægge eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at slagterierne fakturerer producenterne gebyrbeløbet separat. Belgien finder, at der ikke er grund til at fastsætte formelle regler for, hvordan slagterierne overfører det af dem betalte gebyr til producenterne eller andre potentielle modtagere af deres ydelser, eftersom denne udgift faktureres producenterne på lige fod med andre omkostninger i forbindelse med slagtningen, som faktureres producenterne.
(95)
Det kan derfor udledes af ovenstående, at det rejste tvivlsspørgsmål ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i betragtning 44, som gik ud på, at gebyret for slagterierne var langt højere end for andre modtagere af ydelsen, er afklaret i de af Belgien fremsendte oplysninger vedrørende fakturering af producenterne for dette gebyr.
(96)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt prisen for BSE-testene svarer til markedsprisen, har Belgien for det første meddelt Kommissionen, at de af AFSCA tilbudte priser siden juli 2005 har ligget under 40 EUR, mens det i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 anføres, at 40 EUR var den laveste pris i Fællesskabet på daværende tidspunkt. Det viser, at priserne er på linje med priserne andre steder i Europa i den pågældende periode. For det andet har Belgien i svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure anført, at situationen var den samme som i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor det blev fastslået, at tjenesteyderne var udpeget efter åbne og ikkediskriminerende procedurer (se betragtning 82 i beslutning N 9/05 og N 10/05). For det tredje tager Kommissionen til efterretning, at Belgien har forpligtet sig til at træffe de fornødne juridiske foranstaltninger til at tilbagesøge det, der er betalt for meget for testene, hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelser påviser en ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, som har bevirket en forhøjelse af testpriserne. På grundlag af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at gebyrerne ikke kan betragtes som statsmidler, for så vidt disse gebyrer for BSE-test til AFSCA udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og som var baseret på markedspriserne.
(97)
Det kan konkluderes, at i overensstemmelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 har gebyret ikke givet slagterierne eller producenterne en fordel, fordi det dækker betaling for en tjeneste, som er ydet den, der betaler gebyret, og fordi testprisen er baseret på markedsprisen. Med denne konklusion kan det også fastslås, at der ikke er anvendt statsmidler til finansieringen, eftersom testprisen svarer til markedsprisen.
5.1.3. Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen i EU
(98)
Med hensyn til de øvrige betingelser for gennemførelse af TEUF's artikel 107, stk. 1, kan foranstaltningen påvirke Belgiens stilling i sektoren (32). Da de belgiske virksomheder arbejder på et internationalt marked med stærk konkurrence, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencevilkårene (33) og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
5.1.4. Konklusioner vedrørende definition som støtte efter TEUF's artikel 107, stk. 1
(99)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at finansieringen af BSE-testene gennem afgifter og andre statsmidler som anført ovenfor er en fordel, der finansieres med statslige midler. Denne fordel fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, i det omfang den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Fordelen bevilges landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1. Derimod er den del af BSE-testene, som finansieres af gebyrer, ikke statsstøtte, eftersom gebyret betales af dem, der modtager ydelserne til markedsprisen.
5.2. Støttens ulovlighed
(100)
De belgiske myndigheder har ikke siden den 1. januar 2001 givet Kommissionen meddelelse i henhold til TEUF's artikel 108, stk. 3, om støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test. Støtte omfattet af forordning (EF) nr. 1/2004 er fritaget for anmeldelsespligt, såfremt den opfylder betingelserne i nævnte forordning. Støtteforanstaltninger er følgelig ulovlige, hvis de ikke opfylder nævnte betingelser.
5.3. Finansiering af støtten
(101)
Hvad angår statsstøtte, der delvis finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift som den omhandlede afgift, skal de foranstaltninger, der finansieres ved hjælp af støtten, og finansieringen af selve støtten efterprøves af Kommissionen. For hvis statsstøttens finansiering eventuelt er uforenelig med det indre marked, er selve støtten også uforenelig selv i tilfælde, hvor støtten bevilges under overholdelse af de gældende konkurrenceregler.
(102)
Ifølge fast retspraksis er afgifter ikke omfattet af anvendelsesområdet for TEUF's bestemmelser om statsstøtte, medmindre de udgør midlet til finansiering af en støtteforanstaltning og er en integrerende del af denne støtte (34). For at kunne betragte en afgift eller en del af en afgift som en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal afgiften være øremærket til det bestemte støtteformål i kraft af relevant national lovgivning i den forstand, at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen (35). Hvis en sådan øremærkning findes, har afgiftsprovenuet direkte indflydelse på støttens størrelse (36) og følgelig på vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked. (37)
(103)
Det bør altså undersøges, om afgiften, som har været pålagt siden den 1. juli 2004, opfylder kriterierne i betragtning 102. Der skal desuden skelnes mellem de retsakter, som var gældende i de forskellige perioder. Den finansierede støtte var fritaget, men denne fritagelse gælder ikke støttens finansieringsordning, og følgelig skal finansieringsordningens lovlighed i hele den pågældende periode undersøges.
5.3.1. Fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005
(104)
I denne periode blev støtten forfinansieret af AFSCA og af gebyrer i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 (sidstnævnte er ikke omfattet af dette afsnit, eftersom der ikke er tale om støtte - se betragtning 97. Det skal afklares, om finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen. Det fremgår ikke af den gældende lovgivning, at AFSCA's finansieringsmåde er øremærket til finansiering af BSE-testene, eller at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen. For i loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA foreskrives forskellige kilder til finansiering af AFSCA (jf. betragtning 82). Desuden kan det ikke uddrages, om afgiftsprovenuet har direkte indflydelse på støttens størrelse, eftersom testene finansieres af gebyrerne og derudover af AFSCA. Den af AFSCA betalte støtte varierer følgelig efter testprisen og ikke på grundlag af de afgifter, der betales til AFSCA. Konklusionen er, at afgiftsprovenuet ikke er øremærket til tilbagebetaling af forfinansieringen.
5.3.2. Fra den 1. januar 2006
(105)
Fra denne dato reguleres afgiftsspørgsmålet af den kongelige anordning om afgifter til finansiering af AFSC. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev finansieringsordningen via afgifter gennemgået, og konklusionen var, at finansieringsmåden for en del af udgifterne til BSE-test ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser (38). Som anført i betragtning 31 vedrører nærværende beslutning ikke de tidligere godkendte foranstaltninger. Men eftersom Belgien har oplyst, at en del af afgifterne efter den 1. januar 2006 blev anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-testene, er Kommissionen berettiget til at undersøge finansieringsordningen, for så vidt afgifterne finansierer tilbagebetalingen af BSE-testenes forfinansiering.
(106)
Belgien har fremført, at finansieringsordningen var uændret bortset fra pristalsreguleringen af gebyret. Den eneste ændring er, at afgiftsprovenuet anvendes til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-udgifterne i 2006.
(107)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen, er svaret nej. Anvendelsen af afgifterne efter 2006 til at tilbagebetale forfinansieringen af testene har ingen indflydelse på den bevilgede støttes størrelse. Desuden har de belgiske myndigheder oplyst, at tilbagebetalingsordningen var en solidarisk tilbagesøgning, hvor alle operatører betaler bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som havde kvæg i den pågældende periode, betaler også til denne ordning, men de er ikke de eneste bidragydere. Følgelig konkluderer Kommissionen, at finansieringen af støtten ikke er en integrerende del af den pågældende støtteforanstaltning.
5.4. Vurdering af støtteforanstaltningernes forenelighed
(108)
Når støtteforanstaltningen udgør statsstøtte og er omfattet af TEUF's artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3.
(109)
I lyset af den omhandlede foranstaltning gælder muligvis kun TEUF's artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det hedder, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(110)
I medfør af punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (39) for perioden 2000-2006 (i det følgende benævnt rammebestemmelser for landbrug 2000-2006) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (40) skal al ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (41) vurderes i henhold til de gældende regler og rammebestemmelser på det tidspunkt, hvor støtten ydes. Kommissionen vedtog TSE-rammebestemmelserne i 2002. Disse rammebestemmelser var gældende mellem den 1. januar 2003 og den 31. december 2006 (42). I henhold til punkt 44 i TSE-rammebestemmelserne vil ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 blive vurderet efter de regler og retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, medmindre det drejer sig om støtte til bl.a. BSE-test. Eftersom støtten blev bevilget mellem den 1. januar 2001 og den 31. december 2005, er TSE-rammebestemmelserne de relevante rammer for undersøgelsen af denne støtte.
(111)
I henhold til punkt 194, litra c), i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 vil Kommissionen ikke længere anvende TSE-rammebestemmelserne fra og med den 1. januar 2007 undtagen i forbindelse med ulovlig støtte omhandlet i punkt 43 ff. i TSE-rammebestemmelserne.
(112)
Der skelnes mellem to perioder afhængig af de forskellige juridiske bestemmelsers gyldighed.
5.4.1. Periode fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002: anvendelse af punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, som der henvises til i punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne
(113)
I punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne fastsættes, at hvad angår ulovlig statsstøtte til omkostninger ved BSE-test, der ydes før datoen for anvendelse af TSE-rammebestemmelserne (dvs. den 1. januar 2003), vil Kommissionen vurdere en sådan støttes forenelighed ud fra punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 og sin praksis siden 2001 med at acceptere en sådan støtte på op til 100 %.
(114)
I henhold til punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 betragtes støtten som forenelig:
-
når foranstaltningen er led i et program på EF-, nationalt eller regionalt plan for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom (punkt 11.4.2)
-
når formålet med foranstaltningen er forebyggende, kompenserende eller en kombination af disse to (punkt 11.4.3)
-
når foranstaltningen både er forenelig med målene og de enkelte bestemmelser i EF's veterinær- og plantesundhedslovgivning (punkt 11.4.4)
-
når støtteintensiteten højst udgør 100 % af de støtteberettigede udgifter (punkt 11.4.5).
Når der ydes støtte i henhold til EF's og/eller nationale og/eller regionale støtteordninger, vil Kommissionen kræve bevis for, at der ikke ved kumulation af forskellige ordninger kan ydes overkompensation. Hvis EF-støtte er blevet godkendt, bør dato og henvisning til den relevante kommissionsbeslutning oplyses.
(115)
De tre første betingelser var opfyldt, som det allerede fremgik af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (se betragtning 80 i samme beslutning). De belgiske myndigheder har desuden bekræftet denne opfattelse i deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. For BSE er en overførbar sygdom og kan true menneskers sundhed. Det er en dyresygdom, som skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved det primære udbrud (43). Formålet med støtteforanstaltninger er bekæmpelse af BSE gennem undersøgelse af slagtede og selvdøde dyr. Kompensationen for de af landmændene afholdte udgifter skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk gennemføres. Alle foranstaltninger træffes i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller anbefalingerne i denne lovgivning (44).
(116)
Med hensyn til den fjerde betingelse henvises i de af Belgien fremlagte oplysninger til finansieringen af BSE-test til en pris mellem 111,81 EUR og 63,45 EUR i denne periode (se betragtning 56). Disse udgifter omfatter laboratorieanalyse samt udgifter til dyrlægeprøveudtagning og prøveudtagningssæt. Kommissionen finder, at disse udgifter er i overensstemmelse med dem, der er nævnt i punkt 11.4.5 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, bl.a. de faktiske omkostninger ved f.eks. sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser.
(117)
Altså er den støtte, der er ydet fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002, forenelig.
5.4.2. Periode fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2005: anvendelse af punkt 21 ff. i TSE-rammebestemmelserne
(118)
I henhold til punkt 23 i TSE-rammebestemmelserne har Kommissionen besluttet, at den fortsat vil godkende støtte på op til 100 % af omkostningerne ved BSE-test efter principperne i punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 (se betragtning 114).
(119)
Desuden skal følgende betingelser også overholdes i henhold til TSE-rammebestemmelserne:
-
Fra den 1. januar 2003 må støtten til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test (jf. punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne).
-
Statsstøtte til dækning af udgifter til BSE-test skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der skal udtages prøver til brug for test. Hvis støtten udbetales til laboratorierne, skal det godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne).
(120)
Som anført i betragtning 115 og 116 er de fire betingelser i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 opfyldt.
(121)
Hvad angår kravet om et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test, bemærker Kommissionen, at dette maksimumsbeløb er overskredet mellem den 1. januar 2003 og den 30. juni 2004. Ifølge de af Belgien fremsendte oplysninger skulle overskridelsen i den pågældende periode andrage 6 619 810,74 EUR i alt. Fra og med den 1. juli 2004 ligger den samlede testudgift på under 40 EUR (se betragtning 64). De belgiske myndigheder har anført, at disse beløb dækkede de nationale betalinger og fællesskabsbetalingerne (se betragtning 58).
(122)
Med hensyn til kravet om, at støtten skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der udtages prøver til brug for test, og at det skal godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende, hvis støtten udbetales til laboratorierne (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne), slutter Kommissionen, at dette krav er opfyldt.
(123)
Som nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder anført, at udgifterne til BSE-test betales direkte til laboratorierne. De erhvervsdrivende skal ikke betale laboratorieomkostninger for ESB-test af kvæg. Denne vurdering svarer til det, der blev vedtaget vedrørende den tilsvarende ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05, betragtning 95. Som tidligere anført er den eneste udgift, der væltes over på producenterne, gebyret (se betragtning 93 ff.), men denne del af finansieringen er ikke støtte. Følgelig videregives det fulde støttebeløb til den erhvervsdrivende.
5.4.3. Fra den 1. januar 2006
(124)
Hvad angår perioden efter den 1. januar 2006 henviser Kommissionen til beslutning N 9/05 og N 10/05, da formålet med nærværende beslutning ikke er at tage støtte godkendt ved nævnte beslutning op igen.
5.4.4. Konklusion
(125)
Konklusionen er, at den bevilgede støtte til finansiering af BSE-test ud over 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 på i alt 6 619 810,74 EUR er uforenelig med det indre marked.
5.5. Tilbagebetaling af det forfinansierede budget
(126)
Som tidligere nævnt blev testene finansieret ved hjælp af statsmidler ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004.
(127)
Belgien besluttede at tilbagebetale det overskydende beløb gennem de afgifter, som blev opkrævet fra og med den 1. januar 2006 til finansiering af AFSCA, over en periode, der oprindelig var fastsat til 15 år, men opgav senere denne løsning. Grunden til denne globale fremgangsmåde er ifølge de belgiske myndigheder, at det var vanskeligt i praksis at tilbagesøge beløbene individuelt, da visse erhvervsdrivende var døde eller ophørt med deres virksomhed.
(128)
I et senere brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at AFSCA havde foretaget tilbagebetaling ved hjælp af AFSCA's midler i 2005-2006.
(129)
Den foreslåede tilbagesøgningsordning opfylder imidlertid ikke kravene med hensyn til inddrivelse af ulovlig støtte og er ikke forenelig. For i henhold til retspraksis er formålet med tilbagesøgningen at genoprette den situation, der fandtes på markedet forud for støttens tildeling. Den oprindelige situation genoprettes, når den ulovlige og uforenelige støtte er tilbagebetalt, da støttemodtageren herved jo mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (45). Den støtte, der skal tilbagesøges, omfatter renter til en sats, som fastsættes af Kommissionen og gælder fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales (46). På grundlag af Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om gennemførelsesbestemmelser for artikel 93 i EF-traktaten (47) beregnes renten som rentes rente, hvilket ikke er tilfældet her. Desuden skal medlemsstaten i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 træffe de fornødne foranstaltninger til omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Den af Belgien foreslåede og delvis gennemførte tilbagesøgning opfylder ikke ovenstående krav og kan ikke betragtes som tilbagesøgning som foreskrevet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999.
6. KONKLUSION
(130)
Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-testene gennem gebyrer ikke er støtte.
(131)
Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-test gennem statsmidler udgør støtte til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Denne støtte er forenelig for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005. Den er uforenelig for perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004. Støttens uforenelighed består i beløbet ud over de 40 EUR pr. test, som Belgien vurderer til 6 619 810,74 EUR.
(132)
Kommissionen fastslår, at Belgien ulovligt har iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 180, stk. 3, i perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004. Fra og med den 1. januar 2003 var støtten dækket af en fritagelsesforordning, men da betingelserne for denne fritagelsesforordning ikke var overholdt, er støtten ulovlig.
(133)
Den ulovlige og uforenelige støtte ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Foranstaltningerne finansieret gennem gebyrer er ikke støtte.
2. Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005.
3. Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, op til 40 EUR pr. test. Beløbene ud over de 40 EUR pr. test er uforenelige med det indre marked og skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning.
4. Belgien har ulovligt iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 108, stk. 3, fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004.
Artikel 2
1. Belgien træffer de nødvendige foranstaltninger for at inddrive den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede ulovlige støtte hos modtagerne.
2. Den støtte, der skal tilbagesøges, pålægges renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den blev stillet til rådighed for støttemodtagerne, indtil den er blevet tilbagebetalt.
3. Renten beregnes som rentes rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004.
4. Tilbagesøgningen iværksættes omgående og i overensstemmelse med de nationale retsplejeregler, forudsat at de åbner mulighed for at efterkomme denne beslutning hurtigt og effektivt.
Artikel 3
Tilbagesøgningen af den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte iværksættes uopholdeligt og effektivt.
Belgien sikrer, at denne afgørelse gennemføres senest fire måneder efter datoen for dens meddelelse.
Artikel 4
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Belgien følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte som omhandlet i artikel 1, stk. 3 og 4, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt har modtaget
b)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale
c)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne afgørelse
d)
dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Belgien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at gennemføre denne afgørelse, indtil den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt.
3. Efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede frist på to måneder forelægger Belgien på Kommissionens anmodning en redegørelse over, hvilke foranstaltninger landet har planlagt eller allerede vedtaget for at efterkomme denne afgørelse. Redegørelsen skal også indeholde nærmere oplysninger om, hvor meget af den tilbagesøgte støtte og renterne der allerede er inddrevet hos støttemodtagerne.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 27.)
a szarvasmarhaféléket érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) szűrővizsgálatának finanszírozásához Belgium által nyújtott állami támogatásról (C 44/08 (ex NN 45/04) állami támogatás)
(az értesítés a C(2011) 5457. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles)
(2011/678/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
miután felkérte az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikkel összhangban (2),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
A 2004 januárjában és februárjában kapott panaszokat követően a Bizottság előzetes vizsgálatot folytatott a Belgium által nyújtott, a szarvasmarhaféléket érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak szűrővizsgálatai (a továbbiakban: „BSE-vizsgálatok”) költségeinek fedezését célzó támogatással kapcsolatban.
(2)
A panaszok nyomán a Bizottság 2004. január 27-én levelet küldött a belga hatóságoknak, amelyben információkat kért a szóban forgó intézkedésről. Ezzel egyidőben a belga hatóságok az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: „EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban értesítést küldtek az állatokat érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) szűrővizsgálatai finanszírozásához biztosított támogatási intézkedésről (2004. január 23-án kelt, 2004. január 28-án iktatott levélben), és amely N 54/04 számon bejegyzésre került.
(3)
A belga hatóságok 2004. február 6-án és 2004. május 14-én kelt, 2004. február 11-én, illetve 2004. május 19-én iktatott levelekben írásos információkat bocsátottak a Bizottság rendelkezésére.
(4)
2004. július 19-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot, hogy az intézkedés NN 45/04 számon bekerült a nem bejelentett támogatások nyilvántartásába, mivel kiderült, hogy a források egy részét már folyósították.
(5)
2004. szeptember 1-jén informális találkozóra került sor a belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai között.
(6)
A belga hatóságok 2004. szeptember 16-án és 2007. február 22-én kelt, 2004. szeptember 20-án, illetve 2007. február 22-én iktatott levelekben kiegészítő információkat bocsátottak rendelkezésre.
(7)
2008. november 26-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról, hogy a szóban forgó intézkedés tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás megindításáról határozott. A határozat közzétételre került az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban.
(8)
2008. december 19-én kelt, 2008. december 26-án iktatott levelében Belgium a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérte. Ezt a hosszabbítást 2009. január 13-i levélben megkapta. Belgium 2009. február 25-én kelt, 2009. március 6-án iktatott levelében benyújtotta megjegyzéseit.
(9)
A Bizottság érdekelt felektől nem kapott észrevételeket.
(10)
2009. július 17-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő kérdéseket tett fel Belgiumnak a Belgium által továbbított észrevételekkel kapcsolatban. 2009. szeptember 4-én kelt, 2009. szeptember 8-án iktatott levelében Belgium a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérte. Belgium válasza 2009. október 16-án kelt, 2009. október 20-án iktatott levélben érkezett be a Bizottsághoz.
(11)
A belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor, 2009. október 2-án, valamint 2009. október 30-án.
(12)
E találkozókat követően Belgium 2009. december 14-én kelt, 2009. december 16-án iktatott levélben kiegészítő információkat küldött. A belga versenyhatóságok által a laboratóriumok közötti esetleges kartell ügyében egyidejűleg folytatott kiegészítő vizsgálatokat követően Belgium a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet nyújtott be 2010. január 21-én, 2010. szeptember 29-én és 2011. január 17-én. A Bizottság hozzájárult ezekhez a határidő-meghosszabbításokhoz.
(13)
A Bizottság 2011. február 22-én egy utolsó tájékoztatáskérő levelet küldött, amelyre a belga hatóságok 2011. április 6-án válaszoltak. A Bizottság a belga versenyhatóságok által végzett vizsgálat eredményére várva további határidő-hosszabbítást engedélyezett Belgiumnak a válaszadásra.
(14)
A belga hatóságok 2011. május 19-én kelt, 2011. május 25-én iktatott levélben válaszoltak.
2. LEÍRÁS
2.1. Előzmények (4)
(15)
2004 januárjában a Bizottsághoz panasz érkezet egy királyi rendelettervezet kapcsán, amelynek a célja egy járulék jellegű adó bevezetése lett volna a BSE-vizsgálatok finanszírozására.
(16)
E panasz nyomán a Bizottság szolgálatai magyarázatot kértek a belga hatóságoktól. E tájékoztatáskérésre a belga hatóságok jelezték, hogy 2001. január 1-jétől kezdődően a BSE-vizsgálatok kötelezőek voltak a 30 hónapnál idősebb szarvasmarhafélék, valamint a 24 hónapnál idősebb, kényszervágásnak alávetett szarvasmarhafélék esetében (5). Értesítést küldtek egy királyi rendelettervezetről is, amelynek tárgya az állatok TSE-szűrővizsgálatainak finanszírozása volt (a továbbiakban: „TSE királyi rendelet”). Ez a királyi rendelettervezet N 54/04 számon került nyilvántartásba. A belga hatóságok jelezték, hogy ez az új királyi rendelettervezet a Belgium által 2001-ben bejelentett és a 2002. február 13-i N 21/02 bizottsági határozattal (6) jóváhagyott királyi rendelettervezet, valamint a Bizottsággal 2003-ban nem hivatalosan megtárgyalt másik tervezet módosítása. E két tervezet közül ugyanakkor egyik sem került végrehajtásra, és a 2004-ben bejelentett rendelet ezek átdolgozása.
(17)
A Belgium által benyújtott információkból kitűnik, hogy 2001. január 1-jétől kezdődően (7) az Államkincstár állta a BSE-vizsgálatok költségeit (azaz a mintavétel és az analízis költségeit). 2002. január 1-jétől kezdődően e vizsgálatok költségeit a Bureau d’Intervention et de Restitution belge (belga támogatásnyújtási és visszatérítési hivatal, a továbbiakban: „BIRB”) előfinanszírozta, az alkalmazandó finanszírozási rendszerre vonatkozó politikai döntésre várva.
(18)
A Bizottság szolgálatai által a bejelentett királyi rendelettervezet (N 54/04) tárgyában tett bizonyos észrevételek nyomán a belga hatóságok 2004 májusában egy új királyi rendelettervezetet nyújtottak be, amely megkísérelt választ adni a Bizottság által megfogalmazott észrevételekre, és amely a 2003. január 1-jétől kezdődően vágásra beérkezett és BSE-gyorstesztnek alávetendő szarvasmarhafélék után egyedenként 10,70 EUR díjazási rendszert írt elő. A belga hatóságok utaltak arra, hogy a 2002 során végrehajtott és előfinanszírozott vizsgálatokat teljes mértékben közvetett állami támogatásokból, azaz járulék jellegű adókból finanszírozták. A belga hatóságok jelezték továbbá, hogy 2003. január 1-jétől kezdődően vizsgálatonként legfeljebb 40 EUR összeget finanszíroztak járulék jellegű adókból. A belga hatóságok részletes táblázatokat bocsátottak rendelkezésre, amelyekben feltüntették a BSE-vizsgálatok költségét 2003-tól kezdve, valamint az e vizsgálatok járulék jellegű adókból és díjakból történő finanszírozására vonatkozó előrejelzést. A belga hatóságok jelezték, hogy a finanszírozási program bevezetésének tervezett dátuma a díjak esetében 2004. július 1., a járulék jellegű adók esetében pedig 2005. január 1.
(19)
Mivel a bejelentett királyi rendelettervezetből az derül ki, hogy a támogatásokat már odaítélték és az adókat beszedték 2002. január 1-jétől kezdődően, ezért az intézkedés 2004. július 19-én NN 45/04 számon a nem bejelentett támogatások között került nyilvántartásba, Belgium pedig visszavonta az N 54/04 számon bejegyzett értesítést.
(20)
A Belgium által 2004-ben benyújtott információkból következik, hogy az általános szándék a vizsgálatok előfinanszírozásának működtetése volt, amely vizsgálatok összegét utólag kellett megtéríteni, abból a célból, hogy a a hozzájárulások egy részét az előfinanszírozott vizsgálatok költségeinek visszatérítésére fordítsák.
(21)
2004. szeptember 16-án kelt levelükben a belga hatóságok egy új királyi rendelettervezetről számoltak be, amelyben a jövőre vonatkozóan fenntartották a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle utáni 10,70 EUR díjat. Ebben az új királyi rendelettervezetben feltüntetett összeg teljes mértékben a tervezet hatálybalépésétől kezdődően levágott szarvasmarhák BSE-vizsgálatainak finanszírozására szolgálna. A TSE-vizsgálatokra, az elhullott állatokra és a vágóhídi hulladékra nyújtott állami támogatásokról szóló, 2002. december 24-i közösségi iránymutatásokban (8) (a továbbiakban: „TSE-iránymutatások”) engedélyezett 40 EUR-t meghaladó, és 2003. január 1-je után előfinanszírozott összegek visszatérítése egy másik, a Bizottságnak benyújtandó tervezet tárgyát képezné, amely az előfinanszírozási összegek visszatérítéséről szól. Ezt a királyi rendeletet 2004. október 15-én fogadták el (9), és 2004. december 1-jén lépett hatályba.
(22)
A belga hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk szerint a 2003. január 1. (10) és 2004. június 30-a közötti időszakban a 40 EUR maximális összeg felett előfinanszírozott költségek összesen 15 237 646 EUR-t tettek ki. A belga hatóságok szerint 2004. június 30-tól kezdődően betartották a 40 EUR maximális összegre vonatkozó előírást (11).
(23)
Ugyanezen 2004. szeptember 16-i levelükben a belga hatóságok két adatlapot is rendelkezésre bocsátottak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (12) 19. cikkével összhangban.
(24)
Ez a két intézkedés az XA 53/04 és az XA 54/04 számon nyilvántartott két mentesség tárgyát képezi. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat 19. és azt követő pontjaiban jelzetteknek megfelelően az XA 53/04 szám alatt mentességet élvező intézkedés BSE-vizsgálatok előfinaszírozásáról (13) szól vizsgálatonként legfeljebb 40 EUR támogatási intenzitással, és 2003. január 1-jén került végrehajtásra. Ennek az intézkedésnek a 2003-as költségvetésről szóló, 2002. december 27-i törvény képezi a jogi alapját. Az XA 54/04 szám alatt mentességet élvező intézkedés vizsgálatonként 33,38 EUR maximális támogatási intenzitást ír elő, és ez az intézkedés 2004. október 15-én került végrehajtásra. Ez a támogatási intézkedés határozatlan időtartamú támogatás. Az intézkedés jogi alapját a 2004-es költségvetésről szóló 2003. december 27-i törvény képezi.
(25)
Ugyanezen, 2004. szeptember 16-án kelt levelükben és a Bizottság szolgálatai által feltett kérdésekre válaszul a belga hatóságok jelezték, hogy a vizsgálatok végrehajtására kiválasztott laboratóriumoknak a szóban forgó analízisek elvégzésére igen pontosan meghatározott feltételeknek kellett megfelelniük.
(26)
Nem sokkal a 2004. május 14-i és 2004. szeptember 16-i leveleket követően a belga hatóságok két királyi rendelettervezetet jelentettek be, amelyek az élelmiszer-biztonsági hatóság (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, a továbbiakban: „AFSCA”) tevékenységének finanszírozásáról szóltak. Ezek az intézkedések az AFSCA tevékenységét fedező hozzájárulás és díjak bevezetését szolgálták. Ezek az intézkedések a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban említett, az N 9/05 és az N 10/05 állami támogatásokról szóló, 2005. november 9-i C(2005)4203 határozat tárgyát képezik. Ezeket az intézkedéseket az AFSCA finanszírozásáról szóló 2004. december 9-i törvény 4. cikkében előírt hozzájárulások meghatározásáról szóló, 2005. november 10-i királyi rendelettel (14), valamint az AFSCA finanszírozásáról szóló 2004. december 9-i törvény 5. cikkében előírt hozzájárulásokról szóló, 2005. december 10. királyi rendelettel (15) fogadták el. Ez a két királyi rendelet 2006. január 1-jén lépett hatályba. A hozzájárulásokról szóló királyi rendelet előírja a (21) preambulumbekezdésben hivatkozott 2004. október 15-i királyi rendelet hatályon kívül helyezését.
(27)
Ezen belül a díjakról szóló királyi rendelet a vágóhidak részére 10,70 EUR díj fizetésére vonatkozó kötelezettséget ír elő minden vizsgált szarvasmarhaféle vagy egypatás állat után. A hozzájárulásokról szóló királyi rendelet pedig a BSE-vizsgálatok egy részének finanszírozásáról, és annak különböző ágazatokra való terheléséről rendelkezik. A BSE-vizsgálatok teljes költsége 44,08 EUR, amelyből 12 EUR a mintavétel (amelyet 10,70 EUR erejéig a vágóhíd finanszíroz a díjakról szóló királyi rendelet értelmében, 1,30 EUR-t pedig a hozzájárulás fedez), a fennmaradó 32,08 EUR-t pedig a hozzájárulás fedezi, és azt közvetlenül az AFSCA-laboratóriumoknak kell megfizetni. N 9/05 és N 10/05 határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az AFSCA díjakkal történő finanszírozása nem minősül állami támogatásnak, hogy a véletlenszerű globális ellenőrzések finanszírozása általány-hozzájárulásokból nem minősül állami támogatásnak, hogy a BSE-vizsgálatok költségei egy részének finanszírozása hozzájárulások segítségével összeegyeztethető állami támogatás, valamint hogy a termeléshez/forgalomba hozatalhoz kapcsolódó egyéb vizsgálatok/ellenőrzések költségeinek finanszírozása összeegyeztethető állami támogatás.
(28)
2006 decemberében a Bizottság újabb kérdéseket küldött Belgiumnak az NN 45/04 üggyel kapcsolatosan. Ezek a kérdések különösen a 2003. január 1-jétől kezdődően előfinanszírozás címén folyósított összegek visszatérítésére vonatkoznak.
(29)
2007. február 22-én kelt válaszukban a belga hatóságok jelezték, hogy a BSE-vizsgálatokhoz kapcsolódó összes kiadás globális visszatérítését kívánják bevezetni 15 éves időtartamra. A gyakorlatban egy szolidarizált visszatérítési rendszert állítottak fel az AFSCA új finanszírozási rendszerén keresztül. 2006. január 1-jétől kezdődően minden gazdasági szereplő járulékot fizet az AFSCA számára, és ennek a hozzájárulásnak egy része a BSE-vizsgálatok előfinanszírozásához kapcsolódó múltbeli költségek visszatérítésére szolgál. Minden olyan gazdasági szereplő, aki az érintett időszakban szarvasmarhaféléket tartott, egyenlő módon járul hozzá ehhez a rendszerhez.
2.2. A TSE királyi rendelettervezettel szemben felvetett panaszok tartalma
(30)
A TSE királyi rendelettervezetet érintő panaszok szerint a hozzájárulást a belgiumi vágóhidakon levágott minden állattípusra alkalmazzák, és azt az importált termékekre is kiterjesztenék. Az egyik panaszos megerősítette, hogy a belgiumi vágóhidakon levágott állatok jelentős százaléka más tagállamokból származik. A panaszosok szerint a hozzájárulás hátrányos megkülönböztetést okoz az importált állatok tekintetében, mivel a belőlük származó bevételek is szolgálnak a belgiumi szarvasmarhaféléken végzett BSE-vizsgálatok költségeinek visszatérítésére.
2.3. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a Bizottság által felvetett kételyek
(31)
Elöljáróban szükséges annak pontosítása, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitása a Belgiumban 2001. január 1-jétől kezdve az állatokon végzett TSE-szűrővizsgálatok finanszírozásához nyújtott támogatást, valamint e támogatások finanszírozására szolgáló mechanizmusokat érinti, azon támogatások kivételével, amelyeket azoknak a belső piaccal való összeegyeztethetősége okán bizottsági határozatban jóváhagytak. Ez pontosabban azt jelenti, hogy az N 9/05 és az N 10/05 határozattal (amelyek az AFSCA finanszírozására szolgáló hozzájárulásokkal és díjakkal foglalkoznak) jóváhagyott támogatások nem kerülnek értékelésre a támogatás nyújtásának pillanatában alkalmazandó, állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőség szempontjából. E határozat következésképpen csak a 2001-2006-os időszakban a BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgáló támogatásokkal, valamint azok finanszírozási rendszerével foglalkozik, mivel az ebben az időszakban lefolytatott BSE-vizsgálatok előfinanszírozással történtek, és ez az előfinanszírozás több éven keresztül elosztva kerül visszatérítésre.
(32)
Az egyértelműség érdekében szükséges felidézni a díj és hozzájárulás közötti terminológiai eltérést: vannak egyrészről a jogok vagy díjak, amelyek valamely nyújtott szolgáltatás költségeit fedezik. Ebben az esetben ezek összege 10,70 EUR, és ezeket 2004. december 1-jét követően levonták a TSE királyi rendelet alapján, majd ezt követően az AFSCA finanszírozására szolgáló díjakról szóló királyi rendelet alapján. Másrészről vannak az illetékek és hozzájárulások, amelyeket a 2005. november 10-i királyi rendelet alapján vontak le, azokat az AFSCA szedte be, és amelyeket a Belgium területén található és 7 ágazatra kiterjedő gazdaságoknak kell megfizetniük (lásd az N 9/05 és az N 10/05 határozat (29) preambulumbekezdését).
(33)
A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban megállapította, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása javára hozott támogatási intézkedéseket Belgiumban szubvenció, valamint díjakból és hozzájárulásokból álló járulékszerű kötelezettségek rendszere által finanszírozták és finanszírozzák. Az e díjakból és hozzájárulásokból származó bevételek egy részét érinthette a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítése.
(34)
A Bizottság számos problémát kiemelt és jelezte, hogy további információkra lenne szüksége a szóban forgó intézkedése végleges értékelésének befejezéséhez: elsőként, kérdések merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy élveztek-e előnyt a szolgáltatások kedvezményezettjei. Valójában nem volt világos, hogy a BSE-vizsgálatok díjai fedezték-e vizsgálatok költségének azon részét, amelyet nem fedezett összeegyeztethető állami támogatás. E vizsgálatok pontos költsége nem ismert, sem a kiegészítő finanszírozás forrása azokban az esetekben, ahol a díjak nem voltak elegendőek a BSE-vizsgálatok teljes költségének fedezésére. Nem került megállapításra továbbá az sem, hogy a feltételek, amelyek mellett az AFSCA a szolgáltatásokat nyújtotta, megfeleltek-e a piaci árnak, különös tekintettel arra, hogy a belga hatóságok nem jelezték világosan, hogy a laboratóriumok kiválasztása nyílt és átlátható eljárás keretében történt-e.
(35)
Másodsorban nem világos az illetékek mechanizmusa: különös tekintettel arra, hogy a kedvezményezettek és a hozzájárulók nem voltak egyértelműen meghatározva, valamint a BSE-vizsgálatok költségei előfinanszírozásának visszatérítési mechanizmusa sem volt világos. További kérdések merültek fel azon feltételekkel kapcsolatban, amelyeket a járulék jellegű adóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetőek legyenek, különös tekintettel az importált termékek járulék jellegű adók alóli kivonására, annak tekintetében, hogy az exportált termékek profitáltak-e az adókból finanszírozott támogatási intézkedésből, valamint a díjak hatással voltak-e a végtermékek árára, tekintve, hogy azt a szabad piacon a kínálat és a kereslet körében bekövetkező változások határozzák meg.
3. A BELGIUM ÁLTAL ELŐTERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK
(36)
A Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban felvetett kételyekre válaszul Belgium által előterjesztett észrevételek 2009. február 27-én érkeztek be a Bizottsághoz. Ezek az észrevételek az alábbiak szerint foglalhatók össze:
3.1. A BSE-vizsgálatok finanszírozásának állami támogatásként való minősítése
(37)
Belgium azonnal kétségbe vonta a BSE-vizsgálatok finanszírozásának a Bizottság által állami támogatássá minősítését e vizsgálatok kötelező jellege okán. Belgium fenntartja azt az álláspontot, hogy a BSE-vizsgálatok elvégzését az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) írja elő a közegészség védelme érdekében. Álláspontja alátámasztására Belgium két ítéletre hivatkozik (17), ahol a Bíróság azt az ítéletet hozta, hogy a közegészség védelmében végrehajtott ellenőrzések költségei nem tekinthetők az adott szolgáltatás kompenzációjaként, és a hatóság feladata, hogy maga viselje ezeket a költségeket. Belgium tisztában van vele, hogy a szóban forgó ítéletek az áruk szabad mozgására, és nem az állami támogatásokra vonatkoznak, de úgy véli, hogy az indokolás átültethető az állami támogatások elvére is.
(38)
Belgium rámutat továbbá, hogy mivel a 999/2001/EK rendelet nem írja elő, hogy az ellenőrzések költségeit a vállalkozások viseljék, az adott tagállam dönthet a BSE-vizsgálatok finanszírozásának „rendes” módja mellett. Belgium véleménye szerint az állami támogatásokra vonatkozó kiválasztási kritériumokat ezért e rendes rendszerhez képest kell értékelni (18). Állami támogatás csak úgy jöhet szóba, amennyiben a Belgium által választott rendes rendszerhez képest egyes ágazatok vagy vállalkozások kedvezményezett elbánásban részesültek. Belgium szerint úgy tűnik, hogy a Bizottság azon a véleményen van, hogy a költségeket a gazdálkodóknak kell fedezniük, ezt azonban az alkalmazandó jogszabályi szövegek nem írják elő. Amennyiben a BSE-vizsgálatok eltérő finanszírozási rendszerei a verseny torzulásához vezethetnek, akkor ezt a problémát - Belgium véleménye szerint - a jogszabályok harmonizációja útján kellene megoldani (19), és semmiképpen sem állami támogatással kapcsolatos problémáról van szó. Belgium hivatkozik továbbá a GEMO-ítéletre (20), de úgy véli, hogy ez nem módosítja az általuk az adott esetre alkalmazott megközelítést. 2009. október 16-i levelében Belgium megismétli, hogy nem ért egyet azzal, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában állami támogatásnak minősítette az intézkedést. Mindazonáltal az együttműködés jegyében Belgium a Bizottság logikáját alkalmazva megvizsgálta a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban kiemelt pontokat, azok tisztázása érdekében.
3.2. A díj minősítése
(39)
Belgium úgy véli, hogy a minden vizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj nem tekinthető állami támogatásnak.
(40)
Belgium véleménye szerint csak abban az esetben lehet szó állami támogatásról, ha az adott előnyben egy vagy több vállalkozás részesül. Egy díj esetében következésképpen csak akkor lehet szó előnyről, ha az nagyobb a a kifizetett összegnél. Amennyiben a BSE-vizsgálatok egy részét a hatóságok finanszírozzák, a gazdák számára juttatott végleges előny a vizsgálat költségének a befizetett díj levonása utáni összegének felel meg.
(41)
Belgium még tovább viszi ezt az érvelést azzal, hogy visszafizetés esetében ez még nagyobb általános befizetést követelne meg a gazdák részéről. Így ha a vizsgálat teljes összegét vissza kell téríteni, az azzal járna, hogy végül ez a költség hozzáadódna a már megfizetett díj összegéhez.
(42)
Belgium hangsúlyozza, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatában kizárólag akkor van szó állami támogatásról, ha a díjakból származó bevételeket egy adott csoport javára használják fel, és nem a díjat megfizető összes gazdasági szereplő egyenlő mértékben történő támogatására (21). Az adott esetben a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj a marha- és borjúhústermelésben érintett gazdasági szereplőkre van kiszabva. A vizsgálatra felhasznált 10,70 EUR nem jár semmilyen gazdasági előnnyel az ilyen szereplők számára, következésképpen nem tekinthető állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikke értelmében.
(43)
Belgium véleménye szerint a Bizottság hasonló gondolatmenetet követett az N 9/05 és az N 10/05 határozatában. Belgium jelzi, hogy az említett határozatban a 10,70 EUR díjat nem minősítik állami támogatásnak (lásd a határozat (98) preambulumbekezdését). Hasonló gondolatmenet került alkalmazásra az N 21/02 határozatban, ahol a részben az ágazat által befizetett díjakból finanszírozott BSE-vizsgálatok költségeinek egy része nem minősül állami támogatásnak.
(44)
2009. október 16-i levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a díjat a gazdák fizették, és ez a díj a BSE-vizsgálatok gazdasági költségeinek egy részét érintették. A Bizottság arra vonatkozó kérdésére, hogy a díj összege megfelelt-e a laboratóriumok által végrehajtott szolgáltatások valós gazdasági költségének, Belgium azt válaszolta, hogy a díj a BSE-vizsgálatok költségeinek csak egy részét fedezte, ahogyan az az N 9/05 és az N 10/05 határozatban is fel van tüntetve. A Bizottság által ugyanezen határozatban a (61)-(66) preambulumbekezdésekben alkalmazott, a nyújtott szolgáltatások költségei és a díjak összege közötti egyenlőséget megállapító gondolatmenet a BSE-vizsgálatoktól eltérő más szolgáltatásokra vonatkozott. Belgium megismétli, hogy a BSE-vizsgálatok tekintetében az N 9/05 és az N 10/05 határozat azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok formájában nyújtott szolgáltatás valójában állami támogatást képezett, de a díj összege (azaz 10,70 EUR) nem képez támogatást, és ezért azt ki kell vonni a vizsgálatok költségéből.
3.3. A túlkompenzáció hiánya és a vizsgálatok árának összeegyeztethetősége a piaci árakkal
(45)
Belgium hivatkozik az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007-2013 (22) (a továbbiakban: „a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások”) 132. pontjára, ahol az szerepel, hogy a vizsgálatonkénti 40 EUR „jelenleg a Közösségben elérhető legjobb ár”. 2005 óta az AFSCA által javasolt árak 40 EUR alatt vannak. Ez a belga hatóságok szerint azt mutatja, hogy a Belgiumban alkalmazott árak összeegyeztethetők a közös piaccal. Az N 9/05 és az N 10/05 határozatában a Bizottság elismerte, hogy a laboratóriumok kiválasztása nyílt, átlátható és hátrányos megkülönböztetést nem alkalmazó eljárások keretében történik, valamint azt, hogy nem tekinthető úgy, hogy a szolgáltatások nyújtói (azaz a laboratóriumok) állami támogatásban részesülnének. A helyzet nem változott azóta sem. Ezen kívül a belga versenyhatóságok jelenleg vizsgálják a laboratóriumok között a BSE-vizsgálatok keretében az árakra vonatkozó kartellmegállapodásokat. A belga hatóságok szerint ez világosan mutatja, hogy semmiképpen nem kívánnak a szükségesnél magasabb árat fizetni a laboratóriumoknak. 2009. október 16-i levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy vizsgálatot fognak lefolytatni a laboratóriumok közötti esetleges árkartell-megállapodás tárgyában, és hogy ez a vizsgálat 2010 első negyedévében elvileg lezárul.
3.4. Export- és importilletékek
(46)
A belga hatóságok jelzik, hogy hozzájárulásokat és díjakat soha nem alkalmaztak az importra és exportra. Kizárólag a belgiumi székhellyel rendelkező vállalkozásoknak kell hozzájárulást fizetniük, és kizárólag a Belgiumban levágott és 30 hónapnál idősebb szarvasmarhafélék után kell megfizetni a 10,70 EUR díjat.
(47)
Belgium hangsúlyozza, hogy a Bizottság már megvizsgálta ezeket az intézkedéseket az N 9/05 és az N 10/05 határozat keretében, és arra jutott, hogy ezek a hozzájárulások nem diszkriminatív jellegűek az importált vagy exportált termékek tekintetében, illetve nem állnak ellentétben a Szerződés rendelkezéseivel.
3.5. A vágóhidak számára a díjnak a termelőkre vagy egyéb piaci szereplőkre történő áthárítását lehetővé tevő mechanizmus hiánya
(48)
A belga hatóságok jelzik, hogy a vágóhidak a díjak költségeit áthárítják az ügyfeleikre, ahogy minden normál vállalkozás áthárítja a felmerülő költségeket az ügyfeleire. Következésképpen a rendees piaci mechanizmusok jelennek meg ebben az áthárításban. Továbbá a díj költségének elkülönített tételként való feltüntetése a termelőknek benyújtott számlán rendes gyakorlatot jelent. E tekintetben Belgium az N 9/05 és az N 10/05 határozat (93) és (95) preambulumbekezdését idézi, amelyek értelmében a TSE-iránymutatások 25. pontjában előírt kritériumok teljesítettnek tekintendők.
3.6. A kedvezményezettek minősítése kis- és középvállalkozásokként (a továbbiakban: „kkv”)
(49)
Belgium közli, hogy a következő feltételek alapján Belgium összes gazdálkodója kkv: kevesebb mint 250 alkalmazottal rendelkeznek; az éves üzleti forgalmuk nem haladja meg a 40 millió EUR-t vagy az éves mérlegfőösszegük nem haladja meg a 27 millió EUR-t; és a vállalkozás nem rendelkezik 25 %-os vagy azt meghaladó részesedéssel olyan egyéb vállalkozásban vagy egyéb vállalkozásokban, amelyen nem kkv-k.
3.7. Megjegyzések a támogatások összeegyeztethetősége tárgyában a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban azonosított három időszak során (2001-2003; 2003-2007; 2007 utáni időszak)
(50)
A 2001. január 1-jétől2003. január 1-jéig terjedő időszakra vonatkozóan Belgium nem tett különösebb megjegyzéseket, mivel a Bizottság maga is az összeegyeztethetőség valószínűsítésére jutott a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében. Belgium jelzi azonban, hogy a támogatások nem haladták meg a felmerült költségek 100 %-át, valamint készen áll további információk rendelkezésre bocsátásra, amennyiben az szükséges.
(51)
Belgium hangsúlyozza azonban, hogy ezeket az információkat csak másodlagosan bocsátotta rendelkezésre, tekintettel arra, hogy kezdeti álláspontja szerint a szóban forgó ügyben nincs szó állami támogatásról, mivel Belgium dönthet arról, milyen módon finanszírozza a BSE-vizsgálatokat.
(52)
A 2003. január 1-jétől2007. január 1-jéig tartó időszak tekintetében Belgium közli, hogy nem került kifizetésre olyan támogatás, amely meghaladta a vizsgálat költségének 100 %-át. Belgium az N 9/05 és az N 10/05 határozatra hivatkozik, amely már foglalkozott ezzel a kérdéssel.
(53)
Ami a 2007. január 1-jén kezdődő időszakot illeti, Belgium soha nem adott 40 EUR-t meghaladó támogatást, mivel a vizsgálatok költsége nem éri el a 40 EUR-t.
(54)
Észrevételeihez mellékelve Belgium továbbítja a BSE-vizsgálatok finanszírozása keretében hozott intézkedések részletes ütemezését. Mivel ezeknek az információknak a nagy része e határozat leíró részében felsorolásra kerül, ezt az ütemezést nem mutatjuk be teljes terjedelmében ebben a szakaszban. Egyes elemeket azonban közreadunk az alábbiakban.
(55)
A BSE-vizsgálatok finanszírozásának ütemezése a következő:
-
2001. január 1-jétől2001. december 31-ig: a vizsgálatok teljes finanszírozása az Államkincstár által,
-
2002. január 1-jétől2004. június 30-ig: a vizsgálatok előfinanszírozása a BIRB által. A BIRB általi előfinanszírozás teljes összege 67 156 527,65 EUR,
-
2004. július 1-jétől2004. november 30-ig: előfinanszírozás az AFSCA által,
-
2004. december 1-jétől2005. december 31-ig: minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle után 10,70 EUR díj a 2004. október 15-i királyi rendelet értelmében, kiegészítve az AFSCA által történt finanszírozással saját tartalékaiból és az Államkincstár által rendelkezésére bocsátott visszafizetendő előlegből,
-
2006. január 1-jétől kezdve: finanszírozás a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle utáni 10,70 EUR díjból, és a 7 különböző ágazatra kivetett hozzájárulásokból (23). Ezek a hozzájárulások a 2002. január 1-je óta előfinanszírozott BSE-vizsgálatok költségeinek visszafizetésére is szolgálnak. A díjat ezt követően 2008. január 1-jei hatállyal 11,07 EUR-ra indexálták.
(56)
A BSE-vizsgálatok ára a következő:
(EUR-ban)
Időszak
Vizsgálatok teljes költsége (24)
A díj összege
2001.01.01-2001.01.31
111,81
/
2001.02.01-2001.03.31
89,50
/
2001.04.01-2001.12.31
64,71
/
2002.01.01-2002.03.15
64,74
/
2002.03.16-2003.12.31
63,45
/
2004.01.01-2004.01.15
63,42
/
2004.01.16-2004.06.30
53,88
/
2004.07.01-2004.11.30
43,44
/
2004.02.01-2004.12.31
43,44
10,70
2005.01.01-2005.06.30
43,47
10,70
2005.07.01-2005.12.31
38,62
10,70
2006.01.01-2006.09.30
40,35
10,70
2006.10.01-2006.12.31
39,32
10,70
2007.01.01-2007.12.31
39,35
10,70
2008.01.01-2008.12.31
39,38
11,07
3.8. A Bizottság által feltett kiegészítő kérdésekre adott válaszok
(57)
2009. október 16-i levelében Belgium számos pontosítást tett az általa előadott észrevételeket követően a Bizottság által 2009. július 24-én feltett kérdésekre válaszul. Elsőként Belgium újból kifejezte azon álláspontját, miszerint a tagállamok nem kötelesek a BSE-vizsgálatok költségét a gazdasági szereplőkre hárítani. Mivel a közegészség védelmét szolgáló költségekről van szó, a közhatóságok által előírt ellenőrzések költségei nem tekinthetők egy szolgáltatás ellentételezésének, és azokat nem lehet a gazdasági szereplőkre hárítani. Azonban Belgium az együttműködés érdekében válaszol a Bizottság kérdéseire, a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban kifejtett logikát alkalmazva.
(58)
A közösségi finanszírozási részt illetően Belgium megerősíti, hogy szerepelt a korábban tájékoztatásul megküldött számadatokban.
(59)
Belgium jelezte továbbá, hogy ami a 2004. június 30. és 2005. december 31. közötti időszak során megvalósult finanszírozást illeti, azt az AFSCA biztosította azokból a finanszírozási forrásokból, amelyek a rendelkezésére álltak, valamint amelyek azokból a korábbi intézményekből származtak, amelyekből az AFSCA létrejött. Ebben az időszakban nem voltak járulék jellegű adók.
(60)
A Bizottság kérdéseket tett fel a 15 237 646 EUR összeg, valamint a Belgium észrevételeiben említett 67 156 527,65 EUR összeg (lásd az (55) preambulumbekezdést) közötti összefüggés tárgyában. Belgium válasza szerint a 15 237 646 EUR teljes egészében a 67 156 527,65 EUR részét képezte. Ezenkívül a belga hatóságok jelezték, hogy készséggel elvégzik az említett összeg pontosságának ellenőrzésére irányuló számításokat.
(61)
Ami a díjakat illeti, Belgium jelezte, hogy azokat a gazdálkodók viselték, és azok nem képezhetnek állami támogatást. Belgium e tekintetben az N 9/05 és az N 10/05 határozatra hivatkozik, amelyben szerepel, hogy a 44,08 EUR-ból csak 33,38 EUR képez állami támogatást. A 10,70 EUR nem képez támogatást, következésképpen levonásra került a vizsgálat árából a vizsgálatonkénti 40 EUR maximális intenzitással való összeegyeztethetőség vizsgálata során.
(62)
Tájékoztatásul Belgium jelezte, hogy a Bizottság által az N 9/05 és N 10/05 határozatban jóváhagyott rendszerhez képest az egyetlen eltérés a díj összegének indexálása 10,70 EUR-ról 11,07 EUR-ra.
(63)
2009. december 1-jén kelt levelében Belgium javította a végrehajtott vizsgálatok számával kapcsolatosan korábban benyújtott számadatokat. Jelezte, hogy ezek a számadatok a korábban, a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat előtt, illetve után megadott számadatok helyébe lépnek.
(64)
Ezek a módosítások azon alapulnak, hogy a korábban figyelembe vett mintavételi szám hibás volt. Az első számítások óránkénti elméleti 3 mintavételre alapoztak, míg a valóságban a helyszínen óránként 12 mintát vettek. Az óránkénti vizsgálatszám megnövekedésének következményeképpen alacsonyabb az egyes mintavételek költsége, amely viszont hatással van a vizsgálatonkénti összköltségre is, mivel a vizsgálatok költségeinek egy része óránkénti költség, amely az óránkénti mintavételek számának növekedése miatt csökken. Ezentúl a 2003-as és 2004-es évek során levágott állatok teljes száma is módosult, a korábban megadott számadatokhoz képest alacsonyabb értéket mutatva. A Belgium 2009. december 1-jén kelt levelében említett számadatok azokra a szarvasmarhafélékre vonatkoznak, amelyeket emberi fogyasztás céljából vágtak le, és amelyek a Bizottsághoz bejelentésre kerültek a 2003-as és 2004-es év tekintetében.
(EUR-ban)
2003
Laboratóriumi költség
Állatorvosi óradíj
Mintavételi költség
Vizsgálati készlet költsége
Teljes költség
Intervenció
40 EUR/vizsgálat
január
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
február
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
március
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
április
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
május
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
június
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
július
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
augusztus
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
szeptember
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
október
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR-ban)
2004
Laboratóriumi költség
Állatorvosi óradíj
Mintavételi költség
Vizsgálati készlet költsége
Teljes költség
Intervenció
40 EUR/vizsgálat
január 1-15.
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
január 16-31.
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
február
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
március
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
április
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
május
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
június
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
július
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
augusztus
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
szeptember
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
október
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
A (64) preambulumbekezdésben foglalt táblázat alapján Belgium azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok teljes költsége 40 EUR alatt van 2004. július 1-jétől kezdődően.
(66)
Ennek alapján a belga hatóságok javították a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat előtt benyújtott és a megnyitásról szóló határozat (25) preambulumbekezdésében említett táblázatot is. Ezek az legutoljára megadott számadatok valós számadatok, nem pedig becslések, ahogyan korábban. Ezekből az információkból kiderül, hogy az előfinanszírozott teljes összeg nem a korábban becsült 15 237 789,90 EUR, hanem 6 619 810,74 EUR.
Időszak
Vizsgálat ára (EUR)
Vizsgálatok száma
Összesen (EUR)
2003.1.1.
2004.1.15.
Közvetett állami támogatások
40,00
373 550
14 942 015,90
A vizsgálat költsége 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Összesen
71,08
373 550
20 701 540,44
2004.1.16.
2004.6.30.
Közvetett állami támogatások
40,00
160 551
6 422 043,10
Jogalap
22,02
160 551
860 286,19
Összesen
62,02
160 551
7 282 329,29
2003.1.1.
2004.6.30.
A maximális 40 EUR összegen túl előfinanszírozott költségvetés összesen
6 619 810,74
(67)
Belgium azt is jelezte, hogy amennyiben a belga versenyhatóságok vizsgálata felfedi, hogy a laboratóriumok által a BSE-vizsgálatokra alkalmazott árak a laboratóriumok közötti esetleges jogellenes árkartell miatt megemelkedtek, akkor Belgium a kifizetett ártöbblet visszatérítését tűzné ki célul, szükség esetén az illetékes törvényszékek előtt lefolytatott bírósági eljárás indításával.
(68)
2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok megerősítették, hogy a 10,70 EUR díj kizárólag a BSE-vizsgálat azon kedvezményezett általi kifizetésére vonatkozik, amely kedvezményezett az adott pillanatban abból ténylegesen kedvezményhez jut, és nem a korábbi BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére szolgál.
(69)
Ugyanezen 2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a BIRB által előfinanszírozott teljes összeg 67 156 527,65 EUR volt. Az AFSCA ezt az összeget részben visszatérítette az alábbiak szerint:
Visszatérítés az AFSCA által:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nincs visszatérítés (hosszabbítás kérése és megadása kamatfizetés mellett)
2008
194 901 EUR (a visszatérítés kamatai feltüntetve)
2008-tól kezdődően
Több visszatérítés a BIRB számára - 2008.12.22.-i kerettörvény
Még visszatérítendő
58 202 323 EUR
(70)
Belgium jelezte, hogy a kormány az előfinanszírozás BIRB számára történő visszatérítésének felfüggesztéséről határozott, és következésképpen a visszatérített összegek az AFSCA többleteként fognak szerepelni. Ezt az egyenleget a BSE-vizsgálatok visszatérítésének kell tekinteni.
(71)
Ami a BSE-vizsgálatok költségének a termelő általi megfizetését illeti, Belgium újból megerősítette, hogy nem létezik olyan speciális rendszer, amely arra kötelezné a vágóhidakat, hogy a BSE-vizsgálat díjának összegét kiszámlázzák a termelőnek, azonban ez spontán módon így történik. Belgium szolgáltatott néhány példát olyan számlákra, ahol egyértelműen kivehető, hogy a díj összegének kiszámlázása a számlákon elkülönített tételként történik. A termelő számára kiállított vágóhídi vásárlási bizonylatról van szó, ahol a díj összege le van vonva a vágóhíd által a termelőnek az állat megvásárlásáért fizetendő összegből. Belgium ebben látja annak bizonyítékát, hogy a BSE-vizsgálatok után az AFSCA részére fizetendő összeg végső megfizetője a termelő.
(72)
2011. május 25-én kelt legutolsó levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a támogatási összegek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK bizottsági rendelet (25) szerinti de minimis támogatás, valamint a vizsgálatonkénti 40 EUR összeegyeztethető támogatás együttes alkalmazásának tárgyát képezhetnék arra az időszakra vonatkozóan, amikor a rendelet alkalmazásban volt.
4. HARMADIK FELEK ÁLTAL ELŐTERJESZTETT MEGJEGYZÉSEK
(73)
Ennek az eljárásnak a keretében a Bizottság nem kapott megjegyzést érdekelt harmadik felektől.
5. ÉRTÉKELÉS
5.1. Támogatás fennállásának értékelése
(74)
Belgium a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat kapcsán tett megjegyzéseiben előzetesen jelezte, hogy úgy véli, hogy a BSE-vizsgálatok költségét - e vizsgálatok kötelező jellegéből adódóan - a tagállamok viselik, és semmilyen közösségi jogszabály nem írja elő, hogy a vizsgálatok költségét a vállalkozásoknak kellene viselniük. A 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások és a Bizottság gyakorlata azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a vizsgálati költségekben megmutatkozó eltérések torzulást okozhatnak a versenyben, valamint hogy a tagállamok többsége támogatást nyújt e vizsgálatok árának fedezésére, ami az e támogatások okozta versenytorzulás korlátozása céljából szükségessé teszi a támogatási intenzitás szabályozását. Különösen a TSE-iránymutatások említik meg egyértelműen, hogy az állami támogatások kockázatot jelentenek a verseny torzulása szempontjából. A TSE-iránymutatások 24. pontjában például említést történik arról, hogy „2003. január 1-jétől az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhaféléken kötelezően elvégzendő BSE-vizsgálat tekintetében a közösségi támogatásokat is magukban foglaló közvetlen és közvetett állami támogatások összege vizsgálatonként nem haladhatja meg a 40 EUR-ot. A vizsgálatra vonatkozó kötelezettség alapja lehet közösségi vagy nemzeti jogszabály”. Ezeket az iránymutatásokat a tagállamok megkapták, azzal a kéréssel együtt, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket, és szabályozásukat hozzák összhangba ezekkel az iránymutatásokkal. Hasonlóképpen, ami a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatásokat illeti, a 132 f) és az azt követő pontokban a BSE-vizsgálatok tekintetében állami támogatásról van szó. Fontos kiemelni, hogy az N 9/05 és N 10/05 határozat - amelyben a BSE-vizsgálatok finanszírozásának egy része támogatásnak minősült - ellen a belga hatóságok nem fellebbeztek, ami implicit módon azt mutatja, hogy a belga hatóságok elfogadták a BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgáló támogatások állami támogatásnak való minősítését.
(75)
Mindezekből levonható az a következtetés, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozására irányuló támogatás állami támogatásként való besorolásának Belgium által a vizsgálatok kötelező jellege okán történő megkérdőjelezése nem megalapozott, mivel ezek a jogszabályok hosszú évek óta alkalmazandók és alkalmazásra kerülnek.
(76)
Következésképpen a Bizottság megvizsgálja a szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének szempontjából. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha az említett Szerződés másként nem rendelkezik, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(77)
Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozzon, a következő négy feltételnek együttesen kell teljesülnie: 1) az intézkedést az állam által vagy állami források bevonásával kell finanszírozni és az államnak betudható intézkedésnek kell minősülnie; 2) az intézkedésnek szelektív módon bizonyos vállalkozásokat vagy termelőágazatokat kell érintenie; 3) a kedvezményezett vállalkozások számára gazdasági előnyt kell jelentenie, valamint 4) hatással kell lennie a Közösségen belüli kereskedelemre és torzítania kell a versenyt, vagy azzal kell fenyegetnie.
(78)
A következő preambulumbekezdésekben ez a négy kritérium kerül alkalmazásra azoknak az intézkedéseknek az esetében, amelyek állami támogatásnak minősülhetnek.
(79)
Az (55) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a BSE-vizsgálatok költségeinek finanszírozására számos finanszírozási rendszer került alkalmazásra. Az állami források jelenlétére vonatkozó kritérium vizsgálata keretében e határozat megkülönböztetést tesz a BSE-vizsgálatok különböző finanszírozási módjai között.
5.1.1. Állami források jelenléte
5.1.1.1. 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig
(80)
A 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig terjedő időszakban a BSE-vizsgálatok költségeit teljes mértékben az Államkincstár finanszírozta. Nem kétséges, hogy ebben az esetben állami forrásokból történő támogatásról van szó.
5.1.1.2. 2002. január 1-jétől2004. június 30-ig
(81)
A soron következő időszakban, azaz 2002. január 1-jétől2004. június 30-ig a vizsgálatokat a BIRB előfinanszírozta, a vizsgálatok finanszírozására vonatkozó strukturális megoldás kialakítására várva. A BIRB egy jogi személyiséggel rendelkező állami szövetségi létesítmény, amely a korábbi belga gazdasági és mezőgazdasági hivatal (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) és a korábbi Központi Kontingens- és Engedélyezési Hivatal (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) mezőgazdasági főosztályának átalakításával jött létre. A BIRB a mezőgazdaságért és a a kis- és középvállalkozásokért felelős miniszter felügyelete alá tartozó B-kategóriás, félállami szervezet. A BIRB a közös agrárpolitika keretében akkreditált kifizető ügynökség, amelyet az EMOGA finanszíroz (26). A BIRB végezhet továbbá olyan feladatokat is, amelyek a szövetségi kormány vagy a regionális kormányzatok agrárpolitikájából fakad. Közigazgatási költségvetésének kiegyensúlyozása érdekében a BIRB rendelkezésére áll kormányzati juttatás, amely szövetségi szinten (gazdasági szövetségi közszolgálat) a BIRB felügyeleti jogkörének költségvetésére van előírányozva, továbbá egyes saját bevételek (bizonyos díjakból és korlátozott kihelyezésekből származó jövedelmek). A fentieket figyelembe véve a BIRB-en keresztül végzett finanszírozás állami forrásokból származó finanszírozást jelent.
5.1.1.3 2004. július 1-jétől2004. november 30-ig
(82)
A 2004. július 1-jétől2004. november 30-ig terjedő időszakban a vizsgálatokat az AFSCA előfinanszírozta. Az adott időszakban érvényben lévő jogszabályok (azaz elsősorban az AFSCA létrehozásáról szóló, 2000. február 4-i törvény (27) azt mutatta, hogy az AFSCA finanszírozása különösen a különböző jövedelmekből - például jogok, illetékek és díjak hozama, közigazgatási bírságok hozamai, alkalmi jövedelmek, adományok és hagyatékok - történik (28). Az AFSCA egy jogi személyiséggel rendelkező közintézmény, amely az egyes közcélú szervezetek ellenőrzéséről szóló, 1954. március 16-i törvény szerinti A. kategóriába tartozik (29). Ezekből a megfontolásokból következik tehát, hogy az AFSCA által biztosított finanszírozás állami támogatásnak minősül, valamint, hogy annak felhasználásáról közintézmény dönt, tekintettel arra, hogy az AFSCA a közegészségügyért felelős illetékes miniszter hierarchikus fennhatósága alá tartozik.
5.1.1.4. 2004. december 1-jétől2005. december 31-ig
(83)
Ami a 2004. december 1. (a 2004. október 15-i királyi rendelet hatálybalépésének napja) és 2005. december 31. (a 2005. november 10-i királyi rendeletek hatálybalépésének napja) közötti időszakot illeti, a BSE-vizsgálatokat a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díjból finanszírozták, azt kiegészítve az AFSCA általi finanszírozással az AFSCA tartalékaiból és az Államkincstár által a részére rendelkezésre bocsátott visszafizetendő előlegből.
(84)
Az AFSCA által biztosított és annak saját forrásaiból származó részleges finanszírozás állami forrásnak minősül (lásd a 82 preambulumbekezdést).
(85)
Azt illetően, hogy a díjak állami forrást jelentenek-e: amennyiben bebizonyosodik, hogy a díjak nem fedezik azon szolgáltatások teljes tényleges költségeit, amelyek kifizetésére feltehetően szolgálnak, akkor állami forrásról lehet szó. Amennyiben a nyújtott szolgáltatás költsége és a díj nincsen összehangolva, a többlet állami forrást képez, amelyet felett az az állami szerv rendelkezhet, amely számára a díjat befizetik. Ezért fontos megvizsgálni, hogy az AFSCA számára a BSE-vizsgálatokra befizetett díjak a vállalkozások számára ténylegesen nyújtott AFSCA-szolgáltatások kifizetésére szolgáltak-e, illetve hogy e díjak a piaci árakon alapultak-e vagy sem (lásd a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat (54) preambulumbekezdését). Erre a kérdésre lejjebb, a kedvezmény fogalma vizsgálatánál térünk ki.
5.1.1.5. 2006. január 1-jétől kezdve
(86)
Ami a 2005. november 10-i királyi rendeletek hatálybalépését követő, 2006. január 1-jén kezdődő időszakot illeti, meg kell vizsgálni, hogy az e rendeletek által meghatározott díjak és hozzájárulások állami forrásokat jelentenek-e. Ezt a kérdést már vizsgáltuk az N 9/05 és N 10/05 határozat keretében. A (44) preambulumbekezdésben általános érvénnyel megállapításra került, hogy a hozzájárulások állami forrásnak minősülnek, valamint a díjak állami támogatást jelenthetnek, amennyiben bebizonyosodik, hogy e díjak nem fedezték azoknak a szolgáltatásoknak a tényleges teljes költségét, amelyek kifizetésére feltehetően szolgáltak. A BSE-vizsgálatok esetében ezeket részben a díjakból és részben a hozzájárulásokból finanszírozták. Az N 9/05 és N 10/05 határozat azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok költségeinek a díjak általi részbeni finanszírozása nem jelent állami támogatást, a hozzájárulások általi finanszírozás pedig összeegyeztethető állami támogatásnak minősül. Ahogyan azt a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat (34) preambulumbekezdésében szerepel, a Bizottság határozata által jóváhagyott támogatások nem képezik e határozat tárgyát, tehát azok nem kerülnek újból vizsgálatra.
(87)
Mindazonáltal a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitását követően Belgium által rendelkezésre bocsátott információk alapján bebizonyosodott, hogy a hozzájárulásokból származó bevételeket részben 2005-ben és 2006-ban használták fel a 2003. január 1-jétől2004. december 1-jéig tartó időszak során a BSE-vizsgálatok 40 EUR-t meghaladó előfinanszírozásának visszatérítésére. Ez azonban nem került említésre az N 9/05 és N 10/05 határozatban. A hozzájárulások egy része következésképpen a 2003. január 1-jétől2004. december 1-jéig tartó időszak során végzett BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgált, azzal a céllal, hogy nem egyedi módon visszafizettessék a kötelező BSE-vizsgálatok 40 EUR maximális összeget meghaladóan előfinanszírozott költségeit a gazdálkodókkal.
(88)
E hozzájárulásokból származó bevételek egy részének a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére történő felhasználása nem változtat az N 9/05 és N 10/05 határozatban foglalt, állami forrásként való besoroláson.
5.1.2. Egy adott vállalkozás számára biztosított szelektív előny
(89)
Az előny fennállásának vizsgálata során fontos különbséget tenni az állami forrásokból (beleértve a hozzájárulásokat is) finanszírozott intézkedések, valamint a díjakból finanszírozott intézkedések között.
(90)
Az állami forrásokból (beleértve a hozzájárulásokat is) finanszírozott intézkedések kapcsán a Bizottság kitartóan azon a véleményen volt (30), hogy ha az állam finanszírozza a termékek előállításával vagy forgalomba hozatalával kapcsolatos kötelező ellenőrzések költségeit, azt az adott vállalkozások számára biztosított szelektív előnynek kell tekinteni (31). Az állam valójában csökkentette azokat a költségeket, amelyek normál esetben a vállalkozások költségvetésének részét képezik. A fentiekből levonható az a következtetés, hogy az alkalmazandó jogszabályok értelmében BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak és egyéb gazdasági szereplők gazdasági tevékenységet folytatnak, és 2001. január 1-jétől kezdve állami támogatásban részesültek a BSE-vizsgálatok állam általi finanszírozása révén.
(91)
Azok a Belgium által felvetett érvek (lásd a (37) és azt követő preambulumbekezdéseket), amelyek értelmében a BSE-vizsgálatok finanszírozása a közegészség védelmét szolgálja, illetve, hogy az adott tagállam dönthet úgy, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozásához a rendes rendszert alkalmazza, nem fogadhatók el a (74) preambulumbekezdésben említett okok miatt. A szelektivitás konkrétabb értékelése során Belgium azzal érvelt, hogy csak akkor lehet szelektivitásról beszélni, amennyiben a rendes rendszerhez képest egyes ágazatok vagy vállalkozások kedvezményezett elbánást élveznének. A tény, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása terén különbségek vannak az egyes tagállamok között, és hogy ez a verseny torzulásához vezethet, Belgium véleménye szerint nem az állami támogatásokkal, hanem a jogszabályok harmonizációjával kapcsolatos kérdés.
(92)
Azonban ez az érvelés nem fogadható el. Az N 9/05 és N 10/05 határozatban jelzettek szerint a szelektivitási kritérium akkor teljesül, ha az előnyben csak bizonyos vállalkozások vagy egy adott tevékenységet folytató ágazat részesül. Adott esetben - nemzeti szinten - a BSE-vizsgálatok állam általi finanszírozása csak egy meghatározott ágazat, azaz a BSE-vizsgálatoknak alávetendő szarvasmarhaféléket tenyésztő ágazat számára jelent előnyt. Közösségi szinten a BSE-vizsgálatok finanszírozása a belga vállalkozások javára az állam által vagy állami források felhasználásával e vállalkozások számára előnyt biztosít a külföldi versenytársaikkal szemben, akik esetében a kötelező BSE-vizsgálatok finanszírozását nem vállalja magára az állam vagy az nem állami forrásokból történik. A TSE-iránymutatások preambuluma (8. és 9. pont) egyértelműen kimondja, hogy az ágazatot a költségek viselése céljából folyamatban lévő harmonizáció lassú volt, valamint a Bizottság ezért úgy döntött, hogy egyértelműsíti és módosítja politikáját a BSE-vizsgálatok által okozott költségekre vonatkozó állami támogatások tekintetében. A TSE-iránymutatások 24. pontjában pedig szerepel, hogy vizsgálatok kötelezővé tétele közösségi vagy a nemzeti jogszabályokon alapulhat. Ez a pont egyértelműen jelzi, hogy a vizsgálatok végrehajtásának kötelezővé tételével kapcsolatosan nincs közösségi harmonizáció, és, hogy egy adott tagállam vállalkozásait előnyös helyzetbe hozó szelektív támogatás is kialakulhat ebből kifolyólag. Következésképpen az állami forrásokból finanszírozott intézkedések - köztük a hozzájárulások - szelektív előnyt biztosítanak az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodóknak, vágóhidaknak vagy egyéb gazdasági szereplőknek, mivel ezek az intézkedések csökkentik az e kedvezményezettekre háruló költségeket. Ezek az előnyök nem közvetlen kifizetések útján valósulnak meg, hanem a BSE-vizsgálatok költségeinek a közhatóságok általi átvállalásával, mivel közvetlenül ezek a hatóságok fizetik ki a vizsgálatok költségét a vizsgálatokat a vágóhidak kérésére elvégző laboratóriumok számára, és a költségeket kiszámlázzák az AFSCA felé.
(93)
A díjakból finanszírozott támogatási intézkedések tekintetében fontos megvizsgálni, hogy megvalósul-e előny e díjakon keresztül. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban (a (61) és (62) preambulumbekezdésben) foglaltak szerint csak akkor beszélhetünk előnybe részesítésről, ha ezek a díjak nem érik el az AFSCA által a gazdasági szereplők számára ténylegesen nyújtott szolgáltatások valós költségeit. Fontos annak ellenőrzése is, hogy a díjak a vállalkozások számára az AFSCA által ténylegesen nyújtott szolgáltatások kifizetését szolgálják-e. Pontosabban, felmerül a kérdés, hogy előnyhöz jutottak-e a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után 10,70 EUR díjat megfizető vágóhidak és termelők a 2004. december 1. és 2005. december 31. közötti időszakban, valamint ténylegesen részesültek-e az AFSCA által nyújtott szolgáltatásokból.
(94)
A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatra adott válaszukban a belga hatóságok jelezték, hogy a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj volt az egyetlen finanszírozási forrás az AFSCA számára a BSE-vizsgálatok költségeinek fedezésére, kivéve az AFSCA tartalékait és az Államkincstár visszafizetendő előlegeit. A díjat a vágóhidak fizették be. A belga hatóságok megemlítették, hogy nem határoztak meg semmilyen jogi kötelezettséget a vágóhidak számára, hogy a díj összegét kiszámlázzák az ügyfeleik felé, de a vágóhidak gyakorlata az, hogy a díj költségét elkülönítve kiszámlázzák a termelők számára. Ezt Belgium példaként csatolt számlákkal bizonyította, amelyekről egyértelműen látszott, hogy a vágóhidak a díj összegét elkülönítve számlázzák ki a termelők felé. Belgium úgy véli, hogy nem szükséges hivatalosan szabályozni azt, hogyan hárítsák át a vágóhidak az általuk kifizetett díjat a termelőkre vagy a szolgáltatások egyéb potenciális kedvezményezettjeire, mivel ezt a költséget a vágás során fellépő és a termelőknek kiszámlázott egyéb költségekhez hasonlóan számlázzák ki a termelők felé.
(95)
Ezért a fentiekből az a következtetés vonható le, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a (44) preambulumbekezdésben kifejezett kételyt - amely szerint a vágóhidak számára megállapított díj sokkal magasabb a szolgáltatás más kedvezményezettjei számára megállapítottnál - eloszlatták a Belgium által e díj összegének a termelők felé történő kiszámlázására vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információk.
(96)
Arra vonatkozóan, hogy a BSE-vizsgálatok ára a piaci ár-e, Belgium jelezte a Bizottság részére először is, hogy 2005 júliusa óta az AFSCA által javasolt árak 40 EUR alatt vannak, miközben a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások 40 EUR-ban határozzák meg a Közösségben az adott időpontban elérhető legalacsonyabb árat. Ez azt jelzi, hogy az árak illeszkednek a meghatározott időszakban Európa más részein alkalmazott árfekvéshez. Másodsorban, Belgium azt válaszolta a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatra, hogy a helyzet megegyezik az N 9/05 és N 10/05 határozatban vizsgált helyzethez, amely határozat arra a következtetésre jutott, hogy a szolgáltatások nyújtóinak meghatározása nyílt és hátrányos megkülönböztetéstől mentes eljárások szerint történt (lásd az N 9/05 és N 10/05 határozat (82) preambulumbekezdését). Harmadjára, a Bizottság tudomásul veszi Belgium azon elkötelezettségét, hogy minden rendelkezésre álló jogi intézkedést megtegyen azon összegek visszafizettetése érdekében, amelyek a vizsgálatok árán felül kerültek kifizetésre olyan esetekben, ahol a belga versenyhatóságok jogellenes árkartell fennállását állapították meg a laboratóriumok között, amely árkartellek a vizsgálatok árainak növekedését eredményezték volna. E megfontolások alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a díjak nem tekinthetők állami forrásból származónak, amennyiben az AFSCA részére a BSE-vizsgálatokért fizetett díjak az AFSCA által a vállalkozások számára ténylegesen nyújtott szolgáltatás fejében történt kifizetések, és azok a piaci árakon alapulnak.
(97)
Az N 9/05 és N 10/05 határozattal összhangban levonható az a következtetés, hogy a díjból sem a vágóhidaknak, sem a termelőknek nem származott előnye, mivel a díj egy szolgáltatás ellenértékének megfizetését szolgálja, amely szolgáltatást a díj fizetője igénybe vette, valamint hogy a vizsgálat díja a piaci áron alapul. Ez a következtetés egyben azt is jelenti, hogy megállapítható az állami források felhasználásával megvalósuló finanszírozás hiánya, mivel a vizsgálat ára összhangban van a piaci árral.
5.1.3. A verseny torzulása és a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatás
(98)
Ami az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazását szabályozó egyéb feltételeket illeti, az intézkedés hatással lehet Belgiumnak ebben az ágazatban betöltött helyére (32). Mivel a belga vállalkozások erős versenynek kitett nemzetközi piacon vannak jelen, az intézkedés torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget (33) és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.
5.1.4. Következtetések a támogatás természetével kapcsolatban az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében
(99)
A Bizottság - a fentiek alapján - úgy véli, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása hozzájárulások és egyéb, fent említett állami források útján állami forrásokból finanszírozott előnynyújtás. Ez az előny torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, egyes válllakozások és egyes termékek előnyben részesítésével, ennélfogva hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az előnyben az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak vagy egyéb gazdasági szereplők részesülnek. Ezért a Bizottság azt a következtetés vonja le, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Ezzel szemben a BSE-vizsgálatok díjakból finanszírozott része nem minősül támogatásnak, mivel a díj megfizetésére kötelezettek piaci áron nyújtott szolgáltatásokat vesznek igénybe.
5.2. A támogatás jogellenessége
(100)
2001. január 1. óta a belga hatóságok nem értesítették a Bizottságot az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a BSE-vizsgálatok finanszírozását célzó támogatási intézkedésekről. Az 1/2004/EK rendelet szerinti támogatások mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesítik az említett rendeletben foglalt feltételeket. Következésképpen a támogatások jogellenesek, amennyiben nem teljesítik az említett feltételeket.
5.3. A támogatások finanszírozása
(101)
Mivel részben járulék jellegű adóból, azaz hozzájárulásból finanszírozott állami támogatásokról van szó, a támogatások által finanszírozott tevékenységeket, valamint magát a támogatások finanszírozását a Bizottság általi vizsgálatnak kell alávetni. Egy adott állami támogatás finanszírozásának a belső piaccal való esetleges összeegyeztethetetlensége magukat a támogatásokat is összeegyeztethetetlenné teszi, még abban az esetben is, ha a támogatások nyújtása az alkalmazandó versenyszabályok szerint történik.
(102)
Az állandó joggyakorlat értelmében az adók nem tartoznak az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá, hacsak nem valamely támogatási intézkedés finanszírozását szolgálják úgy, hogy annak szerves részét képezik (34). Ahhoz, hogy valamely adót vagy annak egy részét valamely támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia abban az értelemben, hogy az adó bevétele kötelező módon a támogatás finanszírozásához van rendelve (35). Amennyiben ilyen viszony áll fenn, az adó bevétele közvetlenül befolyásolja a támogatás jelentőségét (36), és ebből következően annak értékelését is, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal (37).
(103)
Ezért meg kell vizsgálni, hogy a 2004. július 1-jétől kezdődően levont hozzájárulás megfelel-e a (102) preambulumbekezdésben említett kritériumoknak, valamint különbséget kell tenni a különböző időszakokban alkalmazandó jogi eszközök között. A finanszírozott támogatás mentesség alá esik, azonban ez a mentesség nem vonatkozik a támogatás finanszírozási rendszerére, következésképpen igazolni kell a finanszírozási rendszer jogszerűségét a szóban forgó időszak egészére.
5.3.1. 2004. július 1-jétől2005. december 31-ig
(104)
Ebben az időszakban a támogatások előfinanszírozása az AFSCA által, valamint a 2004. október 15-i királyi rendelet szerinti hozzájárulásokból történt (ez utóbbiak azonban nem képezik e szakasz részét, mivel nem támogatásokról van szó - lásd a (97) preambulumbekezdést). Fontos ellenőrizni, hogy a finanszírozási rendszer a támogatási intézkedés szerves részét képezte-e. A hatályban lévő jogszabályokból nem következik, hogy az AFSCA finanszírozási módja és a BSE-vizsgálatok finanszírozása között kötelező hozzárendeltségi viszony állna fenn, valamint az sem, hogy az adó bevétele kötelező módon a támogatás finanszírozásához lenne rendelve. Valójában az AFSCA létrehozásáról szóló, 2000. február 4-i törvény különböző forrásokat ír elő az AFSCA finanszírozására (lásd a (82) preambulumbekezdést). Ráadásul nem lehet megállapítani, hogy az adó bevétele közvetlenül hatással lenne a támogatás nagyságára, mivel a vizsgálatokat egyrészt a díjakból finanszírozták, az AFSCA pedig finanszírozta a többletet. Következésképpen az AFSCA által kifizettet támogatások összege a vizsgálatok árának függvényében, nem pedig az AFSCA részére befizetett hozzájárulások függvényében változik. Összefoglalva: a hozzájárulásokból származó bevételek és az előfinanszírozás visszatérítése között nem áll fenn kötelező hozzárendeltségi viszony.
5.3.2. 2006. január 1-jétől kezdve
(105)
E dátumtól kezdődően a hozzájárulások kérdését az AFSCA finanszírozására szolgáló hozzájárulásokról szóló királyi rendelet szabályozza. Az N 9/05 és N 10/05 határozat megvizsgálta a hozzájárulásokon keresztül megvalósuló finanszírozási rendszert és azt találta, hogy a BSE-vizsgálatokhoz kapcsolódó költségek egy részének finanszírozási módszere nem foglalja magában az importált vagy exportált termékek hátrányos megkülönböztetését, és nem sérti a Szerződés rendelkezéseit (38). Ahogy az a (31) preambulumbekezdésben is szerepel, e határozat nem terjed ki a korábban már jóváhagyott intézkedésekre. Azonban mivel Belgium jelezte, hogy 2006. január 1-jétől kezdve a hozzájárulások egy része korábbi BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére szolgál, a Bizottság jogosult a finanszírozási rendszer vizsgálatára, amennyiben a hozzájárulások BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítését finanszírozzák.
(106)
Belgium jelezte, hogy a finanszírozási rendszer nem változott, leszámítva a díj indexálását. Az egyetlen módosított elem a hozzájárulásokból származó bevétel felhasználása a BSE-költségek előfinanszírozásának visszatérítésére 2006-ban.
(107)
Arra a kérdésre, hogy ez a finanszírozás a támogatási intézkedés szerves részét képezi-e, Belgium nemleges választ adott. A hozzájárulások 2006-ot követő hozzárendelése a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítéséhez nem volt hatással a nyújtott támogatás összegére. A belga hatóságok jelezték továbbá, hogy a visszatérítési rendszer egy szolidarizált visszatérítési rendszer, ahol minden egyes gazdasági szereplő járulékot fizet az AFSCA számára, és ennek a hozzájárulásnak egy része a BSE-vizsgálatok előfinanszírozásához kapcsolódó múltbéli költségek visszatérítésére szolgál. Minden olyan gazdasági szereplő, aki az érintett időszakban szarvasmarhaféléket tartott, egyenlő módon járul hozzá ehhez a rendszerhez, de nem ők az egyetlen hozzájárulók. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás finanszírozása nem képezi a szóban forgó támogatási intézkedés szerves részét.
5.4. A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése
(108)
Mivel a támogatás állami támogatásnak minősül és az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik, meg kell vizsgálni, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e.
(109)
A szóban forgó intézkedés ismeretében kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontját lehet alkalmazni, amely kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(110)
A 2000-2006-os időszakra vonatkozó, az agrárágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (39) (a továbbiakban: „a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások”) 23.3 pontja, valamint a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (40) értelmében az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (41) 1. cikke f) pontja alapján jogellenesnek minősülő minden támogatást a támogatás nyújtása időpontjában érvényben lévő szabályokkal és iránymutatásokkal összhangban kell értékelni. A Bizottság 2002-ben elfogadta a TSE-iránymutatásokat. Ezek az iránymutatások 2003. január 1-je és 2006. december 31-e között voltak alkalmazandók (42). A TSE-irányelvek 44. pontja előírja, hogy különösen a BSE-vizsgálatokra vonatkozó eseteken kívül a 659/1999/EK rendelet 1. cikke f) pontja szerinti jogellenes támogatásokat a támogatás nyújtása pillanatában alkalmazandó szabályokkal és iránymutatásokkal összhangban kell megvizsgálni. Tekintettel arra, hogy a támogatások nyújtása 2001. január 1. és 2005. december 31. között történt, a TSE-iránymutatások képezik e támogatások vizsgálatának megfelelő keretét.
(111)
A 2007-2013-as időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 194 c) pontjával összhangban a Bizottság 2007. január 1-jétől kezdődően nem alkalmazza tovább a TSE-iránymutatásokat, kivéve a TSE-iránymutatások 43. és azt követő pontjaiban meghatározott jogellenes támogatásokra vonatkozóan.
(112)
A különböző jogi rendelkezések alkalmazhatósága alapján két időszak különíthető el.
5.4.1. A 2001. január 1. és 2002. december 31. közötti időszak: a 2000-2006-os időszakra vonatkozó, a TSE-iránymutatások 45. pontjában hivatkozott mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjának alkalmazhatósága
(113)
A TSE-iránymutatások 45. pontja előírja, hogy a BSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek fedezésére szolgáló, a TSE-iránymutatások alkalmazási dátumát (azaz 2003. január 1-jét) megelőzően nyújtott jogellenes állami támogatások esetében a Bizottság az ilyen támogatások összeegyeztethetőségét a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjával összhangban értékeli, és a Bizottság ilyen támogatások elfogadására vonatkozó gyakorlata 2001 óta azt mutatja, hogy a támogatás intenzitása elérheti a 100 %-ot.
(114)
A 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjával összhangban, ahhoz, hogy összeegyeztethető legyen,
-
az intézkedésnek olyan közösségi, nemzeti vagy regionális szinten létrehozott megfelelő program keretébe kell illeszkednie, amelynek célja a szóban forgó betegség megelőzése, figyelemmel követése vagy felszámolása (11.4.2. pont),
-
az intézkedés céljának a megelőzésnek vagy kártalanításnak vagy a kettő kombinációjának kell lennie (11.4.3. pont),
-
az intézkedésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a célkitűzésekkel és a közösségi állat- és növény-egészségügyi jogszabályokban előírt speciális rendelkezésekkel egyaránt (11.4.4. pont),
-
a támogatás intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át (11.4.5. pont).
Amikor a támogatások nyújtására közösségi és/vagy nemzeti és/vagy regionális támogatási rendszer keretében kerül sor, a Bizottság megköveteli arra vonatkozó bizonyíték nyújtását, hogy nem áll fenn olyan túlkompenzálás veszélye, amely különböző rendszerek intézkedéseinek halmozásából ered. Miután egy adott közösségi támogatás jóváhagyásra kerül, a Bizottság erre vonatkozó határozatának dátumát és hivatkozási számait fel kell tüntetni.
(115)
Ami az első három feltételt illeti, a hivatalos vizsgálat megnyitásáról szóló határozat már megállapította, hogy azok teljesülnek (lásd a megnyitásról szóló határozat (80) preambulumbekezdését). A belga hatóságok továbbá alátámasztották ezt a megközelítést a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozathoz fűzött megjegyzéseikben. A BSE fertőző betegség, amely veszélyezteti az emberi egészséget. Olyan állati betegségről van szó, amelynek az elsődleges kitöréseiről közvetlenül értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot (43). Az intézkedés célja a levágott és elhullott állatok vizsgálata révén a BSE felszámolása. A gazdálkodók által viselt költségek kompenzációjának biztosítania kell, hogy az intézkedések valóban megvalósulnak. Minden intézkedést a közösségi jogszabályokkal összhangban vagy azok által javasolt módon kell meghozni (44).
(116)
Ami a negyedik feltételt illeti, a Belgium által rendelkezésre bocsátott információk azt mutatják, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása ebben az időszakban 111,81 és 63,45 EUR között váltakozó összeget tett ki (lásd az (56) preambulumbekezdést). Ezek a költségek fedezik a laboratóriumi analízis, az állatorvos általi mintavétel, valamint a vizsgálati készlet költségeit. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a költségek összhangban vannak a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatásokban említettekkel, amely iránymutatások tartalmazzák többek között az egészségügyi ellenőrzések, a vizsgálatok és egyéb szűrővizsgálati intézkedések valós költségeit.
(117)
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a 2001. január 1-jétől2002. december 31-ig tartó időszakban nyújtott támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.
5.4.2. A 2003. január 1. és 2005. december 31. közötti időszak: a TSE-iránymutatások 21. és azt követő pontjainak alkalmazhatósága
(118)
A TSE-iránymutatások 23. pontjával összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy továbbra is engedélyezi a BSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek akár 100 %-át lefedő támogatásokat, a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjában kifejtett alapelveket követve (lásd a (114) preambulumbekezdést).
(119)
Ezenkívül a TSE-iránymutatásokkal összhangban az alábbi feltételeknek is teljesülniük kell:
-
2003. január 1-jétől kezdődően az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhafélék kötelező BSE-vizsgálata esetén a támogatások - beleértve a közösségi kifizetéseket is - nem haladhatják meg a 40 EUR-t vizsgálatonként (lásd a TSE-iránymutatások 24. pontját),
-
a BSE-vizsgálatok által okozott költségek fedezésére szolgáló állami támogatást annak a gazdasági szereplőnek kell kifizetni, akinek a telephelyén a vizsgálat céljára szolgáló mintákat vették. Amennyiben a támogatást laboratóriumok részére folyósítják, bizonyítani kell, hogy a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz (a TSE-iránymutatások 25. pontja).
(120)
A (115) és (116) preambulumbekezdésben már jelzetteknek megfelelően a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatásokban foglalt négy feltétel teljesült.
(121)
A vizsgálatonkénti 40 EUR maximális összegre vonatkozó feltétek tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy ez az összeg 2003. január 1. és 2004. június 30. között túllépésre került. A Belgium által rendelkezésre bocsátott adatok szerint az említett időszakban a túllépés teljes összege 6 619 810,74 EUR volt. 2004. július 1-jétől kezdődően a vizsgálat teljes költsége 40 EUR alatt maradt (lásd a (64) preambulumbekezdést). A belga hatóságok jelezték, hogy ezek az összegek lefedték a nemzeti és a közösségi kifizetéseket is (lásd az (58) preambulumbekezdést).
(122)
Azt a feltételt illetően, amely előírja, hogy a támogatást annak a gazdasági szereplőnek kell kifizetni, akinek a telephelyén a vizsgálat céljára szolgáló mintákat vették, valamit hogy amennyiben a támogatást laboratóriumok számára folyósítják, bizonyítani kell, hogy a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz (a TSE-iránymutatások 25. pontja), a Bizottság arra jutott, hogy ez a feltétel teljesül.
(123)
Ahogyan az a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban is szerepel, a belga hatóságok jelezték, hogy a BSE-vizsgálatok költségeit közvetlenül a laboratóriumoknak fizetik ki. A gazdasági szereplőknek semmilyen laboratóriumi díjat nem kell fizetniük a szarvasmarhaféléken végzett BSE-vizsgálatok után. Ez az értékelés megfelel a hasonló rendszerre az N 9/05 és N 10/05 határozat (95) preambulumbekezdésében meghatározotthoz. Ahogyan az korábban már elhangzott, a termelőknél csak a díj jelentkezik költségként (lásd a (93) és soron következő preambulumbekezdéseket), de a BSE-vizsgálatok finanszírozásának ez a része nem képez támogatást. Következésképpen a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz.
5.4.3. 2006. január 1-jétől kezdődően
(124)
Ami a 2006. január 1-jét követő időszakot illeti, a Bizottság az N 9/05 és 10/05 határozatra hivatkozik, mivel e határozatnak nem célja az említett határozatban jóváhagyott támogatások ismételt tárgyalása.
5.4.4. Következtetés
(125)
Következtetésként elmondható, hogy a 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszakban a BSE-vizsgálatok finanszírozásának célját szolgáló, vizsgálatonkénti 40 EUR összeget meghaladó, összesen 6 619 810,74 EUR összeget kitevő támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal.
5.5. Az előfinanszírozott költségvetés visszatérítése
(126)
Ahogyan az korábban már elhangzott, a 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszakban végzett vizsgálatok finanszírozása állami forrásokból, a vizsgálatonkénti 40 EUR maximális összeg túllépésével történt.
(127)
Belgium e többlet visszatéríttetése mellett döntött, amit a 2006. január 1-jétől kezdődően kezdetben 15 éves időszakra felosztott, majd később megszüntetett, az AFSCA finanszírozására levont hozzájárulás összege segítségével biztosít. A belga hatóságok szerint azért szükséges ez a globális megközelítés, mivel a gyakorlatban bonyolult lenne az egyéni visszatérítés megvalósítása, mert egyes gazdasági szereplők már elhunytak vagy beszüntették tevékenységüket.
(128)
Utolsó, 2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy az AFSCA a 2005-2006-os évek során megkezdte a visszatérítést az AFSCA forrásai segítségével.
(129)
A javasolt visszatérítési rendszer azonban nem felel meg a jogellenes és nem összeegyeztethető állami támogatás esetén alkalmazandó visszatérítés alapvető követelményeinek. A joggyakorlatnak megfelelően a visszatéríttetés célja a szóban forgó támogatás nyújtása előtt a piacon fennállt helyzet visszaállítása. A korábbi állapot visszaállítására vonatkozó cél akkor valósul meg, ha a jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat a kedvezményezett visszafizeti, hogy ez utóbbi elveszítse az előnyt, amelyet a piacon a versenytársaihoz képest élvezett, tehát a támogatás folyósítása előtti helyzet visszaállításra kerül (45). A visszatérítendő támogatás tartalmazza a Bizottság által meghatározott méltányos nagyságú kamatot, amelyet a jogellenes támogatás kedvezményezett számára való rendelkezésre bocsátásának napjától a visszatérítés napjáig terjedő időszakra kell alkalmazni (46). Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (47) alapján a kamatot kamatos kamattal kell kiszámítani, azonban itt nem ez történt. Továbbá a 659/1999/EK rendelet 14. cikke előírja, hogy a tagállam minden intézkedést megtesz a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtása érdekében. A Belgium által javasolt és részben megvalósított visszatérítés nem felel meg a fent említett követelményeknek és nem tekinthető a 659/1999/EK rendelet 14. cikkében előírt visszatérítésnek.
6. KÖVETKEZTETÉSEK
(130)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a BSE-vizsgálatok díjak általi finanszírozása nem minősül állami támogatásnak.
(131)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása állami forrásokból az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodóknak, vágóhidaknak vagy egyéb gazdasági szereplőknek nyújtott támogatásnak minősül. Ez a támogatás a 2001. január 1-jétől2002. december 31-ig terjedő időszakra, valamint a 2004. július 1-jétől2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan a belső piaccal összeegyeztethető. A 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszak tekintetében viszont nem összeegyeztethető. A támogatás összeegyeztethetetlen részét a vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó összegek jelentik, amely Belgium szerint összesen 6 619 810,74 EUR.
(132)
A Bizottság megállapítja, hogy Belgium a január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatást a BSE-vizsgálatok finanszírozásához. 2003. január 1-jétől kezdődően a támogatásra mentesítési rendelet vonatkozott, de mivel e mentesítési rendelet feltételei nem teljesültek, a támogatások jogellenesek.
(133)
A vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó, jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell téríttetni, kivéve az olyan specifikus projektekhez nyújtott támogatásokat, amelyek - a támogatás folyósításának időpontjában - megfelelnek az alkalmazandó de minimis rendeletben meghatározott összes feltételnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A díjakból finanszírozott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
(2) A 2001. január 1. és 2002. december 31. közötti időszakban, valamint a 2004. július 1. és 2005. december 31. közötti időszakban a kötelező BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak és egyéb gazdasági szereplők javára a BSE-vizsgálatok állami forrásból történő finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.
(3) A 2003. január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban a kötelező BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak vagy egyéb gazdasági szereplők javára a BSE-vizsgálatok állami forrásból történő finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül a vizsgálatonként 40 EUR alatti összegek esetében. A vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó összegek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, és ezeket vissza kell téríttetni, kivéve az olyan specifikus projektekhez nyújtott támogatásokat, amelyek - a támogatás folyósításának időpontjában - megfelelnek az alkalmazandó de minimis rendeletben meghatározott összes feltételnek.
(4) Belgium a 2001. január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatást a BSE-vizsgálatok finanszírozásához.
2. cikk
(1) Belgium meghozza a szükséges intézkedéseket az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett jogtalan és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásoknak a kedvezményezettektől történő visszafizettetése érdekében.
(2) A visszafizettetésre kerülő támogatások tartalmazzák a kamatot is, a támogatásnak a kedvezményezett számára történő rendelkezésre bocsátásának időpontjától a visszafizetés időpontjáig számítva.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.
(4) A visszafizettetést késedelem nélkül végre kell hajtani, a nemzeti jog által előírt eljárásokkal összhangban, amennyiben azok lehetővé teszik e határozat azonnali és hatékony végrehajtását.
3. cikk
Az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatást azonnal és hatékonyan kell visszafizettetni.
Belgium biztosítja, hogy e határozatot az értesítésétől számított négy hónapon belül végrehajtja.
4. cikk
(1) E határozat értesítésének dátumától számított két hónapon belül Belgium benyújtja a Bizottsághoz az alábbi információkat:
a)
az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatásból részesült kedvezményezettek listája, valamint az egyes kedvezményezettek részére nyújtott támogatás teljes összege,
b)
a kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (támogatás és a visszatérítési kamatok),
c)
az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes leírása,
d)
igazoló dokumentumok arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Belgium mindaddig tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása céljából elfogadott nemzeti intézkedések nyomán elért eredményekről, amíg az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött.
(3) Az (1) bekezdésben előírt két hónapos időszak leteltével Belgium - a Bizottság egyszerű kérésére - jelentést nyújt be az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedésekről. Ebben a jelentésben Belgium részletes tájékoztatást ad a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatás és kamatok összegéről.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 27-én.