KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 574/2011
af 16. juni 2011
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2002/32/EF for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for nitrit, melamin, Ambrosia spp., om overslæb af visse coccidiostatika og histomonostatika og om konsolidering af direktivets bilag I og II
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (1), særlig artikel 8, stk. 1, og artikel 8, stk. 2, første led, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2002/32/EF er det forbudt at anvende produkter bestemt til foder med et indhold af uønskede stoffer, der overstiger de maksimumsindhold, der er fastsat i nævnte direktivs bilag I. For visse uønskede stoffer skal medlemsstaterne foretage undersøgelser til fastlæggelse af kilderne for de pågældende stoffer, hvis tærsklen i direktivets bilag II er overskredet.
(2)
Hvad angår nitrit, er det blevet konstateret, at produkter og biprodukter hidrørende fra sukkerroer og sukkerrør og fra stivelsesproduktion under visse forhold indeholder større mængder end de maksimalgrænseværdier, der for nylig er blevet fastsat i bilag I til direktiv 2002/32/EF. Det har ligeledes vist sig, at analysemetoden til bestemmelse af nitrit i foder ikke altid giver pålidelige analyseresultater med hensyn til produkter og biprodukter hidrørende fra sukkerroer og sukkerrør og fra stivelsesproduktion. Eftersom Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) i sin udtalelse af 25. marts 2009 (2) konkluderede, at tilstedeværelsen af nitrit i animalske produkter ikke giver anledning til bekymring for menneskers sundhed, bør de pågældende produkter foreløbig undtages fra maksimalgrænseværdien for nitrit i foder, mens der foretages en nærmere undersøgelse vedrørende nitritmængden i de pågældende produkter og hensigtsmæssige analysemetoder.
(3)
Hvad angår melamin, vedtog EFSA den 18. marts 2010 en videnskabelig udtalelse om melamin i fødevarer og foder (3). EFSA's undersøgelsesresultater viser, at eksponering for melamin kan føre til dannelse af krystaller i urinvejene. Krystallerne forårsager proksimale tubulære skader og er blevet set hos dyr og børn som følge af hændelser, hvor foder og modermælkserstatning er blevet bevidst forurenet med melamin, hvilket i nogle tilfælde har medført dødsfald. Codex Alimentarius-kommissionen har fastsat maksimalgrænseværdier for melamin i fødevarer og foder (4). Disse maksimalgrænseværdier bør optages i bilag I til direktiv 2002/32/EF for at beskytte dyresundheden og folkesundheden, da disse grænser er i overensstemmelse med konklusionerne i EFSA's udtalelse. Visse fodertilsætningsstoffer bør undtages fra maksimalgrænseværdierne, da de som følge af den normale produktionsproces uundgåeligt indeholder melamin i mængder, der ligger over maksimalgrænseværdien.
(4)
Hvad angår Ambrosia spp., konkluderede EFSA i sin udtalelse af 4. juni 2010 (5), at fuglefoder kan være en vigtig kilde til spredning af Ambrosia spp., navnlig i områder, der ikke tidligere har været angrebet, da fuglefoder ofte indeholder betydelige mængder af ubehandlede frø af Ambrosia spp. Ved at undgå at anvende fuglefoder, der er forurenet med ubehandlede frø af Ambrosia spp., kan man derfor sandsynligvis afværge yderligere spredning af Ambrosia spp. i Unionen. Ambrosia spp. er folkesundhedsmæssigt problematisk på grund af de allergene egenskaber ved pollen deraf. Indånding af plantepollen kan bl.a. fremkalde høfeber og astma. Det er også dokumenteret, at pollen fra Ambrosia spp. har allergifremkaldende egenskaber hos dyr. Tilstedeværelsen af frø af Ambrosia spp. bør derfor begrænses i fodermidler og foderblandinger, der indeholder umalede kerner og frø, og der bør fastsættes et maksimumsindhold af frø af Ambrosia spp. i umalede kerner og frø i henhold til ALARA-princippet (As Low As Reasonably Achievable - så lavt et niveau, som det med rimelighed er muligt) i overensstemmelse med god landbrugspraksis og gode rensningsteknikker.
(5)
Hvad angår coccidiostatika og histomonostatika, kan der ske overslæb fra et produktionsparti til et andet, når sådanne stoffer anvendes som tilladte fodertilsætningsstoffer. Et sådant overslæb kan medføre forurening af senere fremstillet foder, idet der kan være teknisk uundgåelige spor af disse stoffer, også kaldet uundgåeligt overslæb eller krydskontaminering, i foder, hvori coccidiostatika og histomonostatika ikke er tilladt, også kaldet foder, hvortil stofferne ikke er beregnet. Under hensyntagen til god fremstillingspraksis bør der fastsættes maksimalgrænseværdier for uundgåeligt overslæb af coccidiostatika eller histomonostatika til foder, hvortil disse stoffer ikke er beregnet, i henhold til ALARA-princippet (As Low As Reasonably Achievable - så lavt et niveau, som det med rimelighed er muligt). For at gøre det muligt for foderfabrikanten at styre uundgåelige overslæb bør det overvejes at acceptere en overslæbsmængde på ca. 3 % af den tilladte maksimumsmængde i foder til mindre følsomme dyrearter, som tilsætningsstofferne ikke er tiltænkt, mens det bør overvejes at acceptere en overslæbsmængde på 1 % af den tilladte maksimumsmængde i foder beregnet til følsomme dyrearter, som tilsætningsstofferne ikke er tiltænkt, og i tilbageholdelsesfoder, dvs. foder, der gives i perioden inden slagtning. Det bør ligeledes overvejes at acceptere en overslæbsmængde på 1 % for krydskontaminering af andet foder, der er tiltænkt bestemte dyrearter, men som ikke er tilsat coccidiostatika eller histomonostatika, og af foder, hvortil stofferne ikke er beregnet, og som anvendes til dyr, der kontinuerligt producerer fødevarer, f.eks. malkekøer eller æglæggende høner, hvis der er tegn på overførsel fra foder til fødevarer af animalsk oprindelse. Hvis fodermidlerne gives direkte til dyrene, eller hvis der anvendes tilskudsfoder, bør dette ikke medføre, at dyrene eksponeres for højere værdier af et coccidiostatikum eller histomonostatikum end de tilsvarende maksimalgrænseværdier for eksponering, hvis der kun anvendes fuldfoder i dagsrationen.
(6)
Hvad angår coccidiostatikaene narasin, nicarbazin og lasalocidnatrium, bør bilag I til direktiv 2002/32/EF ændres således, at der tages hensyn til de nyeste ændringer af godkendelserne af de pågældende stoffer, ligesom Kommissionens forordning (EF) nr. 124/2009 af 10. februar 2009 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for tilstedeværelsen af coccidiostatika eller histomonostatika i fødevarer som følge af uundgåeligt overslæb af disse stoffer til foder, som de ikke er beregnet til (6) bør ændres.
(7)
Bilag I og II til direktiv 2002/32/EF er allerede mange gange tidligere blevet tilpasset i væsentligt omfang. Disse bilag bør derfor konsolideres. Af hensyn til klarheden i bilagene og for at gøre dem lettere at læse bør de omstruktureres, og terminologien bør harmoniseres. Da bestemmelserne i bilagene gælder umiddelbart og er bindende i alle enkeltheder, bør bilagene fastlægges ved en forordning.
(8)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I og II til direktiv 2002/32/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende direktiv.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2011.
Bestemmelserne vedrørende Ambrosia spp. anvendes fra den 1. januar 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juni 2011.
A BIZOTTSÁG 574/2011/EU RENDELETE
(2011. június 16.)
a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a nitrit, a melamin és az Ambrosia spp. maximális szintjének, valamint bizonyos kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok átvitelének tekintetében történő módosításáról, továbbá az irányelv I. és II. mellékletének egységes szerkezetbe foglalásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére, valamint 8. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2002/32/EK irányelv értelmében tilos azon takarmányozásra szánt termékek felhasználása, amelyek az említett irányelv I. mellékletében meghatározott maximális szinteket meghaladó mértékben nemkívánatos anyagokat tartalmaznak. Bizonyos nemkívánatos anyagok esetében az említett irányelv II. mellékletében megállapított határértékek túllépése esetén a tagállamoknak vizsgálatokat kell folytatniuk e nemkívánatos anyagok forrásainak azonosítására.
(2)
A nitrit tekintetében megállapítást nyert, hogy a cukorrépából és cukornádból előállított, valamint a keményítőgyártásból származó termékek és melléktermékek nitrittartalma bizonyos körülmények között meghaladja a 2002/32/EK irányelv I. melléklete által a közelmúltban meghatározott maximális szinteket. Emellett úgy tűnik, hogy a nitrit takarmányban való előfordulásának megállapítására alkalmazott analitikai módszer a cukorrépából és cukornádból előállított, valamint a keményítőgyártásból származó termékek és melléktermékek esetében nem minden esetben szolgál megbízható analitikai eredményekkel. Tekintve, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2009. március 25-i véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy az állati termékekben előforduló nitrit semmilyen formában nem veszélyezteti az emberi egészséget, az érintett termékeket ideiglenesen - amíg folyik az említett termékek nitrittartalmának és a megfelelő analitikai módszereknek a vizsgálata - mentesíteni kell a takarmány-alapanyagok maximális nitrittartalmát szabályozó küszöbérték hatálya alól.
(3)
A melamin tekintetében az EFSA 2010. március 18-án szakvéleményt fogadott el a melamin élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulásáról (3). Az EFSA kutatásai azt mutatják, hogy a melaminnal való érintkezés következtében a húgyutakban kristályok képződhetnek. Ezek a kristályok proximális tubulus károsodást okozhatnak; keletkezésüket állatoknál és gyermekeknél figyelték meg takarmányok és anyatej-helyettesítő tápszerek melaminnal való szennyezettsége esetén, amely bizonyos esetekben halálos kimenetelű volt. A Codex Alimentarius Bizottság meghatározta a takarmányokban és élelmiszerekben előforduló melamin maximális szintjét (4). Mivel ezek a maximális szintek összhangban állnak az EFSA szakvéleményének következtetéseivel, az emberi és állati egészség védelme érdekében e szinteket indokolt felvenni a 2002/32/EK irányelv I. mellékletébe. Bizonyos takarmányadalékokat indokolt mentesíteni e maximális szintek hatálya alól, mivel ezek - a megszokott termelési eljárások következtében - óhatatlanul a maximális szintet meghaladó mennyiségű melamint tartalmaznak.
(4)
Az Ambrosia spp. tekintetében az EFSA 2010. június 4-i véleményében (5) azt a következtetést vonta le, hogy a madáreledelnek jelentős szerepe lehet az Ambrosia spp. terjesztésében, különösen a korábban nem fertőzött területeken, mivel gyakran nagy mennyiségben tartalmazza az Ambrosia spp. feldolgozatlan magvait. Ezért az Ambrosia spp. feldolgozatlan magvait tartalmazó madáreledel felhasználásának megakadályozása vélhetően mérsékelni fogja az Ambrosia spp. további terjedését az Unión belül. Allergén hatású pollenje miatt az Ambrosia spp. közegészségügyi problémát jelent. A növény pollenjének belélegzése - többek között - rhinoconjunctivitist (szénanáthát) és asztmát okozhat. Egyes bizonyítékok szerint az Ambrosia spp. pollenje állatokra is allergén hatással van. Ezért indokolt korlátozni az Ambrosia spp. magvainak őröletlen gabonát és magvakat tartalmazó takarmány-alapanyagokban és összetett takarmányokban való előfordulását, valamint - helyes mezőgazdasági gyakorlatok és tisztítási eljárások révén - az Ambrosia spp. magvai őröletlen gabonában és magban való előfordulásának az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintre csökkenteni.
(5)
A kokcidiosztatikumok és hisztomonosztatikumok tekintetében az anyagok egyik gyártási tételből a másikba való átjutására akkor kerülhet sor, ha az ilyen anyagokat engedélyezett takarmányadalékként használják fel. Ha az említett anyagok technikailag elkerülhetetlen maradványai bekerülnek a nem céltakarmányba, azaz abba a takarmányba, amellyel kapcsolatban a kokcidiosztatikumok vagy hisztomonosztatikumok használata nem engedélyezett, az anyagok átjutásának következtében a soron következőként gyártott takarmány szennyeződhet; ezt elkerülhetetlen átvitelnek vagy keresztszennyeződésnek nevezzük. Tekintettel a helyes gyártási gyakorlatok alkalmazására, a kokcidiosztatikumoknak és hisztomonosztatikumoknak a nem céltakarmányba történő elkerülhetetlen átvitelére vonatkozó maximális szinteket az „ésszerűen elérhető legalacsonyabb szint” elve alapján kell meghatározni. Annak érdekében, hogy a takarmánygyártó az elkerülhetetlen átvitellel kapcsolatban intézkedéseket tudjon tenni, a kevésbé érzékeny nem célállatfajoknak szánt takarmány tekintetében átviteli arányként a legnagyobb megengedett mennyiség mintegy 3 %-át kell elfogadhatónak tekinteni, míg az érzékeny nem célállatfajoknak szánt takarmány, valamint a vágást megelőző időszakban adott táp tekintetében a legnagyobb megengedett mennyiség mintegy 1 %-át kell elfogadhatónak tekinteni. A célfajoknak szánt egyéb, kokcidiosztatikumokat és hisztomonosztatikumokat nem tartalmazó takarmányt érintő keresztszennyeződések tekintetében, valamint a „folyamatosan élelmiszert termelő állatoknak”, mint például a tejelő teheneknek vagy a tojótyúkoknak szánt nem céltakarmány tekintetében, amelyek esetében bizonyított a takarmányból az állati eredetű élelmiszerekbe történő átvitel, szintén az 1 %-os átviteli arányt kell elfogadhatónak tekinteni. Abban az esetben, ha a takarmány-alapanyagokat közvetlenül az állatoknak adják, vagy ha kiegészítő takarmányokat használnak, az állatok kokcidiosztatikum- vagy hisztomonosztatikum-szinteknek való kitettsége nem lehet akkora, hogy meghaladja ezeknek az anyagoknak a kizárólag teljes értékű takarmányt tartalmazó napi adagra érvényes maximális szintjét.
(6)
A narazin, nikarbazin és lazalocid-nátrium kokcidiosztatikum tekintetében a 2002/32/EK irányelv I. mellékletét módosítani kell, tekintettel arra, hogy az ezen anyagokra vonatkozó engedélyek nemrégiben módosultak; a nem céltakarmányokban elkerülhetetlen átvitel következtében jelen lévő kokcidiosztatikumoknak vagy hisztomonosztatikumoknak az élelmiszerekben megengedhető legnagyobb szintjeinek meghatározásáról szóló, 2009. február 10-i 124/2009/EK bizottsági rendeletet (6) ennek megfelelően módosítani kell.
(7)
A 2002/32/EK irányelv I. és II. melléklete számos alkalommal és lényegesen módosult. A mellékleteket ezért indokolt egységes szerkezetbe foglalni. Az említett mellékletek egyértelműsége és közérthetősége érdekében célszerű átszerkeszteni őket, és egységesíteni a terminológiát. Tekintettel arra, hogy a mellékletekben foglalt rendelkezések teljes egészükben és közvetlenül alkalmazandók, ezeket a mellékleteket rendelettel kell létrehozni.
(8)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2002/32/EK irányelv I. és II. melléklete helyébe az ezen rendelet mellékletében foglalt szöveg lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2011. július 1-jétől alkalmazandó.
Az Ambrosia spp. tekintetében hozott rendelkezések 2012. január 1-jétől alkalmazandók.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. június 16-án.