RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 349/2012
af 16. april 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 130/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) indførtes en endelig antidumpingtold på mellem 0 % og 34,9 % på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på vinsyre fremstillet af den eksporterende producent fra Kina, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (»Hangzhou Bioking«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 4,7 % og 34,9 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse, der blev indledt på baggrund af grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet den 22. februar 2008 anvendelsesområdet for ovennævnte foranstaltninger ved forordning (EF) nr. 150/2008 (3).
(3)
Den 16. april 2012 ændrede Rådet ved forordning (EU) nr. 332/2012 (4) foranstaltningerne vedrørende Hangzhou Bioking efter en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger vedrørende Hangzhou Bioking på baggrund af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 som følge af WTO-Appelinstansens rapport med titlen »Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (5), i henhold til hvilken det blev konstateret i stk. 305 og 306, at en eksporterende producent, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet i forbindelse med den endelige foranstaltning, der blev indført som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for en administrativ undersøgelse eller en fornyet undersøgelse, der skyldes ændrede omstændigheder.
(4)
Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(5)
Den 27. oktober 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev fremsat af følgende producenter (»ansøgerne«): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. og Comercial Quimica Sarasa SL., som tilsammen tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede produktion af vinsyre i Unionen.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 26. januar 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Parallelle sager
(8)
Kommissionen offentliggjorde også en meddelelse den 29. juli 2011 om indledningen af en antidumpingprocedure (8) i henhold til artikel 5 i forbindelse med importen af vinsyre med oprindelse i Kina, der var begrænset til en af de kinesiske eksporterende producenter, Hangzhou Bioking.
(9)
Kommissionen offentliggjorde samme dag en meddelelse om indledningen af en delvis interimsundersøgelse (9), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende antidumpingforanstaltninger på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår to kinesiske eksporterende producenter, nemlig Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, og Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(10)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den fornyede undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
5.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(11)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for det pågældende eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(12)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(13)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen planlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne.
(14)
I betragtning af de modtagne besvarelser blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med EU-producenterne. Der var ingen ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til de eksporterende producenter fra Kina var der kun to eksporterende producenter, som erklærede sig rede til at samarbejde i undersøgelsen. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt producenterne.
(15)
Seks EU-producenter afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og indvilligede i at indgå i stikprøven. På baggrund af de oplysninger, som EU-producenterne indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fire EU-producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til salgsmængde af samme vare i Unionen. Deres samlede salgsmængde udgjorde 61 % af salgsmængden på EU-markedet.
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter i stikprøven, to brugere i Unionen og to eksporterende producenter i Kina. Desuden indsendte to samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(17)
Eksporten fra Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul, er blevet udelukket fra både dumping- og skadesanalysen, inklusive sandsynligheden for fortsat dumping og risikoen for fornyet skade som følge af importen til dumpingpriser. Analysen i denne fornyede undersøgelse blev derfor baseret på eksporten af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra producenten Hangzhou Bioking og omtales også som »eksport, der er underlagt foranstaltninger« i denne forordning.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Comercial Quimica Sarasa SL
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.
-
Distillerie Mazzari SpA
-
Distillerie Bonollo SpA
b)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd
-
Ninghai Organical Chemical Factory
c)
Brugere:
-
Danisco A/S
-
Kerry (NL) B.V.
d)
Producent i referencelandet:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er genstand for denne fornyede undersøgelse, er den samme som i forordning (EF) nr. 150/2008, der ændrede anvendelsesområdet for de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, som ovenfor forklaret. Den pågældende vare er vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, der importeres til EU-markedet, og varer fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, såvel som varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse (»samme vare«). Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(22)
Som nævnt i betragtning 13 blev det planlagt i indledningsmeddelelsen, at der skulle anvendes stikprøveudtagning i betragtning af de potentielt mange eksporterende producenter i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Ud af de 20 kendte eksporterende producenter var der kun to virksomheder, som begge var indrømmet markedsøkonomisk behandling, som gav sig til kende og indvilligede i at samarbejde. Disse to virksomheder dækker størstedelen af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra virksomheden Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(23)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(24)
Som i den oprindelige undersøgelse blev Argentina foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg.
(25)
En industriel bruger af vinsyre gjorde opmærksom på nogle begrænsninger i forbindelse med valget af Argentina som referenceland og indvendte, at det ikke burde være den eneste reference i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi. Den pågældende part nævnte især de påståede forskelle i produktionsprocesserne mellem Kina og Argentina, den begrænsede årlige produktionsmængde sammenlignet med produktionen på verdensplan og valutakursudsvingene. Ingen af disse argumenter blev imidlertid underbygget af dokumentation.
(26)
Under alle omstændigheder blev de forskellige produktionsprocesser i Argentina og Kina og den deraf følgende indvirkning på omkostningerne og værdiansættelsen i forbindelse med den pågældende vare nøje overvejet i den oprindelige undersøgelse, og det blev konstateret, at det ikke ændrede på varernes sammenlignelighed, og at de blev anset for at svare til hinanden. Da den industrielle brugers argument ikke indeholdt noget nyt element, og påstandene ikke blev underbygget, afvises disse. Resultaterne af den nuværende udløbsundersøgelse bekræfter resultaterne i den oprindelige undersøgelse, dvs. at forskellene i produktionsprocesserne ikke havde indflydelse på varernes sammenlignelighed.
(27)
Argentinas årlige begrænsede produktion sammenlignet med verdensmarkedet for vinsyre er ikke et relevant argument, når man vurderer, om et bestemt marked er egnet til fastsættelsen af normal værdi i et referenceland. Undersøgelsen bekræftede faktisk, at Argentina er et åbent og konkurrencedygtigt marked med mindst to erhvervsdrivende. Argumentet blev derfor afvist.
(28)
Påstanden om betydelige valutakursudsving mellem regionerne blev ikke dokumenteret. Dertil kommer, at kontrollen på stedet ikke medførte noget, der tyder på en forvridning af valutakurserne mellem regionerne. Argumentet blev derfor også afvist.
(29)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det således konkluderet, at Argentina var et egnet referenceland, på baggrund af hvilket der kunne fastsættes en normal værdi.
(30)
To kendte argentinske virksomheder blev kontaktet, men kun den ene indvilligede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Virksomhedens taloplysninger blev anvendt til fastsættelsen af den normale værdi.
2.2. Normal værdi
(31)
For de to virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra deres respektive oplysninger. Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 2, om hjemmemarkedssalget af vinsyre til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgør 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(32)
For en virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, måtte den normale værdi beregnes, da dens hjemmemarkedssalg ikke var tilstrækkeligt til at blive anset for repræsentativt, jf. betragtning 31. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel.
(33)
For den anden virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet, da hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel.
(34)
For de virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet.
(35)
Derfor blev hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder i referencelandet også vurderet i overensstemmelse med kriteriet i grundforordningens artikel 2. Kommissionen kunne efterprøve, at dette salg skete i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således blive anvendt til at fastslå normal værdi for de virksomheder, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(36)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenters vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
Med hensyn til eksportprisen for alle andre producenter i Kina blev oplysningerne taget fra importstatistikkerne i databasen i artikel 14, stk. 6.
2.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
(40)
For at kunne foretage en rimelig sammenligning af den normale værdi ab fabrik fra referencelandet og eksportprisen nævnt i betragtning 37 blev cif-eksportpriserne justeret til et niveau ab fabrik ved at anvende oplysninger, der er indsamlet under kontrolbesøgene.
2.5. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(42)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at disse virksomheder fortsatte med dumping, om end på et lidt lavere niveau.
(43)
Den beregnede resttold viste et betydeligt dumpingniveau, som endog lå over niveauet i den oprindelige undersøgelse.
3. Sandsynligheden for fortsat dumping
(44)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(45)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.1. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(46)
Efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte dumpingimporten fra Kina med at stige og steg fra 3 034 ton i 2007 til 3 649 ton i NUP, dvs. en stigning på ca. 20 %. Samtidig øgedes markedsandelen af dumpingimport fra Kina med 1,0 procentpoint i den betragtede periode fra 12,6 % i 2007 til 13,5 % i NUP.
(47)
I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Kina relativt stabile med en stigning på 12,6 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en konstant nedgang i 2009 og i NUP og nåede i sidstnævnte periode ned på niveauet fra 2007.
3.2. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(48)
For så vidt angår den samlede produktionskapacitet af vinsyre i Kina tyder forskellige informationskilder, der er offentligt tilgængelige (10), på en produktionskapacitet som generelt er større end efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked.
(49)
Den samlede produktionsmængde i Kina er blevet anslået til ca. 25 000 ton under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, og de efterfølgende markedsundersøgelser (11). Det kinesiske marked er begrænset, sammenlignet med den kapacitet, der er til rådighed i Kina, og har et anslået forbrug på 5 000 ton.
(50)
Desuden er der tydelige tegn på, at kapaciteten i Kina endog er højere end de 25 000 ton. Faktisk steg den samlede kapacitet for de to samarbejdsvillige kinesiske eksportører med mere end 200 %, hvis man sammenligner oplysningerne fra den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode. Den tilsvarende uudnyttede kapacitet var på ca. 20 % af den samlede kapacitet i NUP.
(51)
Endvidere fremgår det af oplysningerne, der stammer fra uddrag af de rapporter, der er nævnt i betragtning 48, og af offentligt tilgængelige oplysninger, at der blev etableret mindst to nye producenter af vinsyre i 2007.
(52)
På den baggrund er det klart, at kapaciteten i Kina er skæv i forhold til det hjemlige forbrug, hvilket bekræfter, at de kinesiske producenter har et klart behov for at øge deres position på eksportmarkederne.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(53)
Af de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige virksomheder fremgår det, at prisniveauet over for tredjelande er i tråd med det prisniveau, som de vil kunne opnå på EU-markedet. Som nævnt ovenfor er der en betydelig produktionsmæssig overkapacitet på det kinesiske hjemmemarked, hvilket tyder på, at der er et udtalt og naturligt behov for at finde alternative markeder, som kan absorbere denne overskydende produktionskapacitet.
(54)
EU-markedet er langt det største i verden med ca. 40 % af det globale forbrug af vinsyre, og det stiger stadig jf. betragtning 60. Det er også klart ud fra de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, at kinesiske virksomheder har vist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på det største marked i verden og opretholde en betydelig markedsandel på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at betydelige importmængder fra Kina stadig importeres til dumpingpriser, og at der er en stor sandsynlighed for fortsat dumping. I betragtning af den potentielle uudnyttede kapacitet i Kina, herunder de nye producenter, der dukkede op på det kinesiske marked, og den omstændighed, at EU-markedet er det største marked i verden med attraktive priser, kan det konkluderes, at de kinesiske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(56)
I NUP blev samme vare fremstillet af ni producenter i Unionen. Af disse ni producenter samarbejdede seks producenter fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, de indsendte formularer i forbindelse med stikprøveudtagningen og anmodede om at indgå i stikprøven. Det konstateredes, at disse seks producenter tegnede sig for en stor del af den samlede EU-produktion - i dette tilfælde mere end 73 % - af samme vare. Som nævnt i betragtning 57 omtales de ni producenter, der havde leveret de oplysninger, der var anført i anmodningen om den fornyede undersøgelse, herefter som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige tre EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (gennemsnitlige enhedspriser, lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(58)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for vinsyre kendetegnes ved et relativt lavt antal producenter, for det meste små og mellemstore virksomheder i Italien og Spanien. Med undtagelse af en producent i Spanien, som kun fremstiller vinsyre, er alle andre producenter vertikalt integreret, og hovedaktiviteten er fremstilling af alkohol fra vinbærme, der er en proces, hvorved vinsyre fremstilles som et biprodukt.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(59)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(60)
EU-forbruget af vinsyre steg med 11 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt faldt efterspørgslen fra 2007 til 2009 med 15 %. I NUP nåede EU-forbruget imidlertid op på 29 964 ton, hvilket er en betydelig stigning på 26 procentpoint i forhold til det foregående år. Denne stigning kan forklares med den høje priselasticitet for vinsyre. Når priserne er lave, som det var tilfældet i NUP, kan vinsyre anvendes i andre anvendelser som erstatning for andre kemiske råmaterialer, f.eks. citron- og æblesyre, hvilket medførte en stigning i det samlede EU-forbrug.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostat.
2. Mængde, markedsandel og priser på importen fra Kina
2.1. Mængde og markedsandel
(61)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen med 45 % i den betragtede periode. Den udgjorde 8 495 ton i NUP svarende til en markedsandel på 28,4 %.
(62)
Importmængden af vinsyre til Unionen fra kinesiske eksportører, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, steg med 20 % og nåede op nå 3 649 ton i NUP svarende til en markedsandel på 12,2 %, hvilket er en stigning fra 11,3 % i begyndelsen af den betragtede periode. Den resterende import, 4 846 ton, kom fra en kinesisk eksportør, der var underlagt en told på 0 %, og som også øgede sin andel i den samlede kinesiske eksport til Unionen i den betragtede periode (+ 9 procentpoint).
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2. Priser og underbud
(63)
Følgende tabel viser udviklingen af de gennemsnitlige priser, cif EU's grænse, på importen fra Kina, der er underlagt foranstaltninger, og de relevante gennemsnitlige salgspriser hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Prisen på kinesisk import underlagt foranstaltninger (EUR/ton)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i. artikel 14, stk. 6.
(64)
Den gennemsnitlige enhedssalgspris på kinesisk eksport, der er underlagt foranstaltninger på cif-niveau, nåede 1 819 EUR/ton svarende til en stigning på 20 % i den betragtede periode.
(65)
Med hensyn til salgsprisen på EU-markedet for vinsyre i NUP blev der foretaget en sammenligning mellem priserne for vinsyre fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne for importen fra Kina underlagt foranstaltninger. Salgspriserne for EU-erhvervsgrenen var priserne over for uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de ovennævnte kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til cif-priser, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. Unionens vejede gennemsnitlige salgspris i NUP var på 2 496 EUR/ton.
(66)
Sammenligningen for hver enkelt type viste, at i NUP blev importen fra Kina af den pågældende vare underlagt foranstaltninger solgt i Unionen til priser, som i betydelig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser udtrykt som en procentsats af sidstnævnte, nemlig med 32,6 %.
3. Import fra andre tredjelande
(67)
Følgende tabel viser udviklingen af importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Importpris (EUR/ton)
2 503
2 874
2 300
2 413
Kilde: Eurostat, databasen i artikel 14, stk. 6.
(68)
Importmængden til Unionen fra andre tredjelande af vinsyre steg i den betragtede periode med 43 % og nåede op på 845 ton i NUP. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger betydeligt over de forskellige priser fra Kina og kun lidt over det gennemsnitlige prisniveau for EU-erhvervsgrenen. Eksporten fra andre tredjelande kan imidlertid anses for marginal, eftersom den kun udgjorde en markedsandel på 2,8 % i NUP til trods for den kraftige procentmæssige stigning i slutningen af den betragtede periode.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(69)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Indledende bemærkninger
(70)
Til trods for anvendelsen af stikprøveudtagning i forbindelse med EU-erhvervsgrenen er skadesindikatorerne i forbindelse med skadesanalysen blevet fastsat på to niveauer som nævnt i betragtning 57.
4.2. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(71)
EU-produktionen steg med 5 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 19 procentpoint mellem 2009 og NUP til ca. 30 500 ton efter et kraftigt fald mellem 2007 og 2009 på 14 %. Et øget produktionsniveau har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse stigningen i produktionsomkostningerne og har haft en positiv indvirkning på den overordnede rentabilitet hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Produktion i mængde (ton)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(72)
EU-producenternes produktionskapacitet faldt med 2 % i den betragtede periode.
(73)
Kapacitetsudnyttelsen var på 63 % i 2007 og faldt til 56 % i 2009 for at nå op på 68 % i NUP. Den lavere udnyttelse i 2009 afspejlede de negative virkninger af krisen. Den samlede kapacitetsudnyttelse steg med 8 % i den betragtede periode, hvilket medførte en yderligere udvanding af de faste omkostninger.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Kapacitetsudnyttelse
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
c) Salgsmængde
(74)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg let i NUP med 1 %. Først faldt den med 11 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en yderligere nedgang på 9 % i 2009 for næsten at nå op på det samme niveau ved udgangen af den betragtede periode som for begyndelsen af den betragtede periode og udviste således store udsving hovedsageligt som følge af den økonomiske krise i 2008 og 2009.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (ton)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(75)
I den betragtede periode gik EU-producenternes markedsandel tilbage med 7,3 procentpoint, og den faldt således fra 76,1 % i 2007 til 68,8 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg ikke kunne udvikle sig i samme hastighed i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget, men forblev nogenlunde stabilt.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
EU-producenternes markedsandel
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og Eurostat.
e) Vækst
(76)
Mellem 2007 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stabilt, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 %. Det konkluderedes således, at EU-producenterne ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(77)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse gik tilbage med 28 % mellem 2007 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 320 i 2007 og 2008 til 280 i 2009 og 230 i NUP. Faldet i 2009 afspejler omstruktureringsbestræbelserne hos en række EU-producenter.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat steg med 47 % i den betragtede periode. Det viser, at produktionen steg med 5 %, mens beskæftigelsen faldt med 28 %, og er en indikator for EU-erhvervsgrenens øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i NUP, hvor produktionen gik frem, mens beskæftigelsesniveauet fortsat gik tilbage, og produktiviteten var 48 procentpoint højere end i 2009.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
4.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(79)
De årlige gennemsnitlige salgspriser hos de producenter på EU-markedet, der deltog i stikprøven, over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 8 % mellem 2007 og 2009, men faldt med 6 % i den betragtede periode, da den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP beløb sig til 2 496 EUR/ton i forhold til 2 667 EUR/ton i 2007. Alt efter kvaliteten af vinhøsten er der stor forskel på tilgængeligheden af calciumtartrat, der fremstilles af vinbærme og udgør 66 % af de samlede omkostninger ved fremstillingen af vinsyre. Således har gode eller dårlige klimatiske forhold en indvirkning på den samlede forsyning af calciumtartrat, hvilket igen har indflydelse på de årlige gennemsnitlige salgspriser. Det bør bemærkes, at 2007 og 2008 ikke var to gode år for vinhøsten, og at de efterfølgende førte til en stigning i råmaterialepriserne og salgspriserne efter produktionsperioden (eftersom det er en sæsonpræget vare, viser virkningerne sig først flere måneder efter høsten). Omvendt var den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP 14 % lavere end det foregående år, idet 2009 var et godt år for vinhøsten.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning efter tidligere dumping
(80)
I betragtning af det dumpingniveau, der blev konstateret i denne undersøgelse, kunne der ikke fastslås en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderedes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse blev der fastslået dumpingmargener på 4,7 % og 10,1 % for de to respektive samarbejdsvillige kinesiske producenter, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Dumpingmargenen for alle andre virksomheder er på 34,9 %. Desuden blev der jf. betragtning 7 iværksat en antidumpingprocedure begrænset til en kinesisk eksporterende producent, Hangzhou Bioking, som ikke var underlagt foranstaltninger, og det kan ikke udelukkes, at der vil blive fastslået dumping for denne eksporterende producent. Endvidere blev det fastslået som anført i betragtning 48 til 54, at der er sandsynlighed for fortsat dumping hovedsageligt baseret på den overskydende produktionskapacitet i Kina og det ret begrænsede kinesiske hjemmemarked. Med hensyn til genrejsning efter tidligere dumpingimport fra Kina er det vigtigt at minde om, at efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte importen fra Kina, som er underlagt foranstaltninger, med at stige som anført i betragtning 46. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
j) Lagerbeholdninger
(81)
Lagerbeholdningen forblev stabil i den betragtede periode med en beskeden stigning på 2 %. Nærmere bestemt steg den kraftigt med 65 % i 2008 som en direkte følge af udviklingen i salget som anført i betragtning 74. Mellem 2008 og NUP faldt lagerbeholdningen, idet salget til ikke forretningsmæssigt forbundne parter steg i samme periode.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
k) Lønninger
(82)
De gennemsnitlige lønomkostninger steg med 19 % i den betragtede periode til trods for bestræbelserne hos producenterne i stikprøven på at begrænse lønomkostningerne især for de ufaglærte arbejderes vedkommende, hvilket kan ses i nedgangen af den samlede arbejdskraft som anført i betragtning 77.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige lønninger (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
l) Rentabilitet og investeringsafkast
(83)
Rentabiliteten for det salg af samme vare i den betragtede periode, som producenterne i stikprøven havde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, steg med mere end seks procentpoint. Nærmere bestemt faldt rentabiliteten hos producenterne i stikprøven med 3,7 procentpoint mellem 2007 og 2008 til et niveau på 7,7 %, hvilket blev anset for at ligge under målfortjenesten, og den steg i 2009 og i NUP og nåede op på 17,6 %.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det faldt fra 36,4 % i 2007 til 21,9 % i 2008. Det steg til 44,4 % i 2009 og steg igen i NUP til 142,9 %. Generelt forblev investeringsafkastet meget positivt i den betragtede periode.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
m) Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var positiv og lå på 4,6 mio. EUR i 2007. Den faldt til 1,8 mio. EUR i 2008 og kom sig betydeligt indtil udløbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 6,8 mio. EUR i NUP. Likviditeten var generelt positiv i den betragtede periode.
(86)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især som nævnt i betragtning 58 skyldes, at de fleste af producenterne i stikprøven er en del af større koncerner.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
n) Investeringer
(87)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven faldt med 23 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 5 % i 2007 og 2008, og dernæst steg den yderligere med 32 procentpoint i 2009. Det kraftige fald i investeringerne mellem 2009 og NUP (- 60 procentpoint) kan delvis forklares ved, at de undersøgte virksomheder allerede i den betragtede periode opnåede de planlagte vigtige investeringer, der var nødvendige.
Tabel 16
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(88)
Analysen af de makroøkonomiske oplysninger viser en stigning i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i den betragtede periode. Den konstaterede stigning var ikke dramatisk som sådan, men den skal ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2007 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 7,3 procentpoint til 68,8 %.
(89)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forbedring af den økonomiske situation hos EU-erhvervsgrenen. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev positivt og likviditeten forblev også positiv i NUP.
(90)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Imidlertid skal den overordnede mangel på væsentlig skade i NUP ses i lyset af andre vigtige skadesindikatorer, som udviklede sig negativt i den betragtede periode, især salgspriser, tabt markedsandel og beskæftigelse. Derfor anses EU-erhvervsgrenens situation stadig for at være sårbar og i nogle sammenhænge for at være langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig helt efter den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(91)
Som konkluderet i betragtning 48 til 52 har de eksporterende producenter i Kina en betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale med hensyn til en betydelig forøgelse af deres eksportmængde til EU-markedet, herunder også en omdirigering af eksporten fra andre markeder.
(92)
De cif-eksportpriser til Unionen på vinsyre, som opkræves af de kinesiske eksportører, der i øjeblikket er underlagt foranstaltninger, var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i NUP og underbød for hver enkelt type med 32,6 %.
(93)
En analyse af den kinesiske eksport (12) af vinsyre til resten af verden efter NUP viser, at mængden heraf gik betydeligt tilbage fra 10 862 ton i NUP til 8 118 ton ved udgangen af juli 2011 (- 25 %). Denne tilbagegang i den kinesiske eksportmængde på 2 744 ton til andre markeder vil kunne skabe en yderligere strøm af kinesisk eksport til EU-markedet.
(94)
I betragtning af de eksisterende uudnyttede kapaciteter for vinsyre i Kina kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft som omtalt ovenfor vil eksportører i Kina efter al sandsynlighed forsøge at øge deres markedsandel i Unionen og derved påføre EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. En eventuel stigning i importmængden af vinsyre til dumpingpriser fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde væsentlig skade.
(95)
Som anført i betragtning 79 spiller klimaforhold og forhold i forbindelse med høsten til dels en rolle i EU-erhvervsgrenens generelle finansielle situation. Det skal erindres, at vinsyre, som også anvendes af vinproducenter, fremkommer enten som et biprodukt ved fremstillingen af vin, hvilket er tilfældet for de kinesiske eksportører, eller ved kemisk syntese, petrokemiske forbindelser eller ved kulrelaterede blandinger, f.eks. benzen.
(96)
Følgelig skal det endvidere bemærkes, at der ikke findes nogen større begrænsninger i produktionsmængderne for den kinesiske produktion i betragtning af deres syntetiske produktionsmetoder i modsætning til producenterne i EU-erhvervsgrenen, som anvender naturlige råmaterialer, nemlig vinbærme.
(97)
Da EU-erhvervsgrenens rentabilitet til dels er afhængig af klimaforhold, kan den gode rentabilitet, som blev opnået i NUP, ikke anses for at være af varig karakter. Selv i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke altid i stand til at opnå sin målfortjeneste på 8 %. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet i den seks måneders periode, der fulgte efter NUP, allerede kraftigt til ca. 3 %, og erhvervsgrenen befandt sig igen i en sårbar situation.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(98)
På denne baggrund kan det konkluderes, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil medføre en stigning i dumpingeksporten med oprindelse i Kina, hvilket vil føre til et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser og en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(99)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Kina vil være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(100)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(101)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(102)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en generelt levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af omstruktureringsbestræbelser og de etablerede foranstaltninger. Navnlig forbedrede EU-erhvervsgrenen sin omkostningsstruktur, fortjeneste og produktionsmængde i den betragtede periode.
(103)
Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(104)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
3. Importørernes interesser
(105)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Der var ingen forhandlere eller importører, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importørerne, konkluderes det, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(106)
Vinsyre anvendes hovedsageligt inden for vin- og fødevareindustrien som et tilsætningsstof i føde- og drikkevarer og i bygge- og anlægsindustrien som et brandhæmmende middel i forbindelse med gipsfremstilling.
(107)
Alle kendte brugere er blevet kontaktet i forbindelse med denne undersøgelse.
(108)
Der var intet samarbejde fra brugerne i bygge- og anlægsindustrien. Som anført i den oprindelige undersøgelse udgør vinsyre mindre end 2 % af omkostningerne ved gipsprodukter, hvor det anvendes. Det blev derfor konkluderet, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have en ubetydelig indflydelse på omkostningerne og på bygge- og anlægsindustriens konkurrencemæssige situation.
(109)
To større importører/brugere fra fødevaresektoren samarbejdede fuldt ud i forbindelse med proceduren. Det kunne fastslås, at begge virksomheder var rentable, herunder deres varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt som et af råmaterialerne. Derudover udgjorde salget af de fremstillede varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt, kun en mindre procentdel af deres samlede omsætning. Det kan således konkluderes, at fortsættelsen af foranstaltningerne ikke i urimelig grad vil berøre brugerne i fødevareindustrien. Desuden var det vigtigt for disse brugere, at der fandtes forskellige forsyningskilder for den pågældende vare.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(110)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(111)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(112)
En bruger fra bygge- og anlægsindustrien hævdede, at forlængelsen af de gældende foranstaltninger ville medføre en mangel på den pågældende vare, eventuelt øge produktionsomkostningerne og således medføre stigende priser på de færdige produkter. Der blev ikke forelagt nogen dokumentation for disse påstande. Som følge af den manglende dokumentation for påstandene kombineret med det manglende samarbejde fra brugerne fra bygge- og anlægsindustrien var det derfor ikke muligt at kontrollere disse påstande.
(113)
To brugere fra fødevaresektoren, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hævdede, at indvirkningen af en fortsættelse af foranstaltningerne på fødevareindustrien ikke havde været tilstrækkeligt overvejet, og en af disse brugere anmodede om en høring med høringskonsulenten.
(114)
Under høringen var denne bruger ikke uenig i konklusionen om, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke generelt ville påvirke virksomhedens rentabilitet negativt som helhed, men hævdede, at indvirkningen af rentabiliteten på denne særlige produktionslinje, hvortil den pågældende vare blev anvendt, og som kun udgør en mindre procentdel af den samlede omsætning, efter dennes opfattelse ville være betydelig. Brugeren hævdede også, at hjemmemarkedspriserne for vinsyre var steget kraftigt efter undersøgelsesperioden, og at disse prisniveauer ville reducere varens rentabilitet i betydeligt omfang. Ikke desto mindre benægtede denne bruger ikke, at prisstigningen var en følge af den manglende råmaterialeforsyning på EU-markedet, hvis niveau svinger regelmæssigt afhængigt af høsten og derfor ikke kan anses for at være af varig karakter eller anses for at være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(115)
Den anden samarbejdsvillige bruger gjorde indvendinger over for en forlængelse af foranstaltningerne med argumenter af lignende art under en høring med det undersøgende udvalg. Således måtte disse argumenter også afvises (jf. ovennævnte betragtning).
(116)
En samarbejdende kinesisk eksporterende producent fremførte, at EU-erhvervsgrenen ikke længere kunne anses for at være sårbar, at den væsentligste årsag til påvirkningen af EU-erhvervsgrenens situation var tæt knyttet til klimaforhold, og at det følgelig talte imod en fortsættelse af foranstaltningerne. Disse påstande var ikke dokumenteret og kunne således ikke godkendes. Endvidere var de ikke af en sådan beskaffenhed, at de kunne ændre resultaterne med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation.
(117)
Endelig gjorde EU-erhvervsgrenen i betragtning af rentabiliteten i den betragtede periode gældende, at lukningen medio 2008 af den eneste franske producent på kort sigt havde reduceret mængden af den pågældende vare på hjemmemarkedet og dermed midlertidigt hævet salgspriserne og således også øget rentabiliteten. EU-erhvervsgrenen indvendte, at i betragtning af disse forhold kunne disse ændringer under ingen omstændigheder anses for at være af varig karakter. De resultater, der blev konstateret med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation, er således uændret.
(118)
Sammenfattende kan det siges efter at have overvejet alle de indsendte bemærkninger efter fremlæggelsen af undersøgelsens konklusioner for de interesserede parter, at ingen af dem blev anset for at være af en sådan karakter, at de kunne ændre ved de konklusioner, der blev nået i løbet af undersøgelsen.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af vinsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Folkerepublikken Kina
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Folkerepublikken Kina
4,7 %
A689
Alle andre virksomheder (undtagen Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Folkerepublikken Kina - Taric-tillægskode A687)
34,9 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2012.
A TANÁCS 349/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. április 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések
(1)
A 130/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó borkősav behozatalára 0 %-tól 34,9 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. (a továbbiakban: a Hangzhou Bioking) kínai exportáló gyártó által gyártott borkősavra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportáló gyártók esetében pedig 4,7-34,9 %.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatot követően a Tanács 2008. február 22-én a 150/2008/EK rendelettel (3) módosította a fent említett intézkedések hatályát.
(3)
A Hangzhou Biokingra alkalmazandó hatályos intézkedéseknek az 1515/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatát követően, a WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó: marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” című jelentése (4) tekintetében - amely a 305. és 306. bekezdésben megállapította, hogy olyan exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként kivetett végleges dömpingellenes vám hatályából, és nem végezhető rajta adminisztratív és a megváltozott körülmények miatti felülvizsgálat - 2012. április 16-án a Tanács a(z) 332/2012/EU rendelettel (5) módosította a Hangzhou Biokingra vonatkozó intézkedéseket.
(4)
A vizsgálat, amely az eredeti rendelet által előírt intézkedésekhez vezetett a továbbiakban az eredeti vizsgálat.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(5)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. október 27-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a következő gyártók nyújtották be (a továbbiakban: a kérelmezők): a Distillerie Bonollo SpA, az Industria Chimica Valenzana SpA, a Distillerie Mazzari SpA, a Caviro Distillerie S.r.l. és a Comercial Química Sarasa SL, amelyek termelése a borkősav teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(6)
A kérelem azon alapult, hogy a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódásával járna.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(7)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2011. január 26-án a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (7) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Párhuzamos esetek
(8)
A Bizottság továbbá 2011. július 29-én bejelentette, hogy az 5. cikk alapján a Kínából származó borkősav behozatalára dömpingellenes eljárást (8) indít, amely egyetlen kínai exportáló gyártóra, a Hangzhou Biokingra korlátozódik.
(9)
Ugyanazon a napon a Bizottság bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot (9) indít a Kínából származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan, amely két kínai exportáló gyártó - nevezetesen a Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City és a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai - dömpingjének vizsgálatára korlátozódott.
5. Vizsgálat
5.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(10)
A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2010. január 1-je és 2010. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
5.2. A vizsgálatban érintett felek
(11)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.
(12)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(13)
Figyelembe véve azt, hogy a vizsgálatban láthatóan sok kínai exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételre kerüljön sor. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(14)
A beérkezett válaszok alapján az a döntés született, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavételt alkalmaznak. A vizsgálatban egyetlen független uniós importőr sem működött együtt. A kínai exportáló gyártókat illetően csak két exportáló gyártó mutatott hajlandóságot a vizsgálatban való együttműködésre. Ezért úgy döntöttek, hogy az exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre.
(15)
A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat hat uniós gyártó nyújtotta be, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az ezektől az uniós gyártóktól érkezett információk alapján a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amely a hasonló termék uniós értékesítési mennyiségét illetően reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Értékesítéseik volumene összesen az uniós piac értékesítési volumenének 61 %-át képviselte.
(16)
Kitöltött kérdőív a mintában szereplő négy uniós gyártótól, két uniós felhasználótól és két kínai exportáló gyártótól érkezett vissza. Emellett két együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat.
(17)
A Hangzhou Bioking exportját (a vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt) a dömping- és a kárelemzésből egyaránt kizárták, ideértve a dömping folytatásának valószínűségére és a kár megismétlődésének dömpingelt behozatalok miatti veszélyére irányuló vizsgálatot is. A jelen felülvizsgálat keretében folytatott elemzés tehát az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitelén alapult, kivéve a Hangzhou Bioking gyártó exportját; ezeket az exportokat e rendelet „az intézkedések hatálya alá tartozó exportok”-ként is említi.
(18)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Uniós gyártók:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
Exportáló gyártók Kínában:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
Felhasználók
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
Analóg országbeli gyártó:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék azonos a 150/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely rendelet a fent említettek szerint az eredeti rendelet által bevezetett eredeti intézkedések hatályát módosítja. Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó, Kínából származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban: az érintett termék).
(20)
A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós piacra importált érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacokon értékesített termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban: a hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(21)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
(22)
A (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ebben a felülvizsgálatban részt vevő exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A 20 ismert exportáló gyártó közül csak két vállalat jelentkezett és egyezett bele az együttműködésbe, amelyek mindegyike piacgazdasági elbánásban részesül. Ez a két vállalat képviseli a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló importjának nagy részét, kivéve a Hangzhou Bioking exportját, amely vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(23)
Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.
(24)
Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket.
(25)
A borkősav egyik ipari felhasználója bizonyos korlátokra hívta fel a figyelmet Argentína mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy a rendes érték meghatározására nem ennek kellene az egyetlen teljesítménymutatónak lennie. Az érintett fél különösen a kínai és argentin gyártás közötti állítólagos különbségekre, a globális gyártáshoz képest az éves gyártás korlátozott mennyiségére és az átváltási árfolyamok ingadozására hivatkozott. Ezeket az érveket azonban nem támasztotta alá dokumentumokkal.
(26)
Az argentin és kínai különböző gyártási folyamatokat és ennek az érintett termék költségeire és értékére gyakorolt hatását mindenesetre az eredeti vizsgálat alkalmával már alaposan figyelembe vették, és azt a következtetést vonták le, hogy nem változtatta meg a termékek összehasonlíthatóságát, amelyeket hasonlónak találtak. Mivel az ipari fogyasztó állítása nem vetett fel új elemeket, és nem is támasztották alá, az érvet el kell utasítani. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat eredményei ezért megerősítik az eredeti vizsgálat eredményeit, amelyek szerint a gyártási folyamatokban tapasztalt különbségek nem befolyásolták a termékek összehasonlíthatóságát.
(27)
Az, hogy a borkősav globális gyártásához képest Argentína éves gyártása korlátozott, nem releváns érv annak értékelésekor, hogy egy adott piac alkalmas-e rendes érték meghatározására egy analóg piacon. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy Argentína nyitott és versenyképes piac legalább két gazdasági szereplővel. Ennek alapján ezt az érvet el kell utasítani.
(28)
Az átváltási árfolyamok régiók közötti jelentős ingadozásának érvét nem támasztották alá. Ráadásul a helyszíni vizsgálat nem derített fel olyan elemet, amely a régiók között az árfolyamok torzítására utalna. Ennek alapján ezt az érvet is el kell utasítani.
(29)
Következésképpen az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy Argentína megfelelő analóg ország, ahonnan a rendes értéket meghatározzák.
(30)
Felvették a kapcsolatot a két ismert argentin vállalattal, de csak az egyik egyezett bele az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Számadatait felhasználták a rendes érték meghatározásához.
2.2. Rendes érték
(31)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő két vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a borkősav független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e az érintett termék e vállalatok által képviselt Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.
(32)
Az egyik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatnak a rendes értéket számtanilag kellett képezni, mert belföldi értékesítésük nem volt elegendő ahhoz, hogy a (31) preambulumbekezdés szerint reprezentatív legyen. A rendes értéket ezért a vállalat előállítási összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget.
(33)
A másik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében, mivel a belföldi értékesítés reprezentatív volt és rendes kereskedelemi forgalomban történt, a rendes értéket az exportáló országban lévő független vásárlók által fizetett árak alapján határozták meg.
(34)
Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(35)
Ezért a független vásárlóknak történő belföldi értékesítést az analóg országban is értékelték az alaprendelet 2. cikkében meghatározott kritérium szerint. A Bizottság igazolta, hogy ezek az értékesítések megfelelő mennyiségben, a szokásos kereskedelmi forgalomban történtek, ezért fel lehet őket használni a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok rendes értékének meghatározásához.
2.3. Exportár
(36)
Az együttműködő exportáló gyártóknak az Unióba irányuló minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt az Unióban. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(37)
Minden más kínai székhelyű gyártó exportárához a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikákból vettek információkat.
2.4. Összehasonlítás
(38)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(39)
Az együttműködő exportáló gyártók rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
(40)
Ahhoz, hogy az analóg országból származó gyártelepi rendes értéket és a (37) preambulumbekezdésben említett exportárat tisztességesen lehessen összehasonlítani, az ellenőrző látogatások során összegyűjtött adatok felhasználásával a CIF-exportárakat a gyártelepi árakhoz igazították.
2.5. Dömpingkülönbözet
(41)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(42)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy ezek a vállalatok továbbra is dömpinget folytattak, bár kissé alacsonyabb mértékben.
(43)
A kiszámított maradványvám jelentős szintű dömpinget mutatott, amely még az eredeti vizsgálat szintjénél is magasabb volt.
3. A dömping folytatódásának valószínűsége
(44)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(45)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, gyártási és szabad kapacitás Kínában, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
3.1. A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(46)
A végleges intézkedések 2006. januári bevezetését követően a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége továbbra is nőtt: 2007-ben 3 034 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 3 649 tonnára, ami kb. 20 %-os növekedést jelent. Ezzel párhuzamosan a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt: 2007-ben 12,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 13,5 %-ra.
(47)
Ugyanebben az időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai viszonylag stabilak maradtak, majd 2007 és 2008 között 12,6 %-kal növekedtek, ezután 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban folyamatosan csökkentek, és ez utóbbi időszakban elérték a 2007-es szintet.
3.2. Gyártási és szabad kapacitás Kínában
(48)
Ami Kína borkősavgyártási összkapacitását illeti, különböző nyilvános információforrások (10) azt mutatják, hogy a gyártási kapacitás jóval nagyobb, mint a kínai belföldi piac kereslete.
(49)
A becslések szerint a kínai gyártási összkapacitás 25 000 tonna, figyelembe véve a vizsgálat során a helyszínen szerzett információkat és a piackutatásokat (11). Ahhoz képest, hogy Kínában mekkora a rendelkezésre álló kapacitás, az 5 000 tonna becsült felhasználással a kínai piac kicsinek mondható.
(50)
Ezenkívül megbízható források szerint a kínai kapacitás a 25 000 tonnát is meghaladja. A két együttműködő kínai exportőr összkapacitása az eredeti vizsgálati időszak és a jelenlegi felülvizsgálati időszak adatait összehasonlítva több mint 200 %-kal emelkedett. A vonatkozó szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az összkapacitás kb. 20 %-a volt.
(51)
Továbbá a fenti (48) preambulumbekezdésben említett jelentésekből szerzett és a nyilvánosan elérhető információk szerint 2007-ben legalább két új borkősavgyártó jött létre.
(52)
Ezek alapján egyértelmű, hogy a kínai kapacitás aránytalan a belföldi felhasználáshoz képest, ami alátámasztja, hogy a kínai gyártók egyértelműen arra kényszerülnek, hogy javítsák pozíciójukat az exportpiacokon.
3.3. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(53)
Az együttműködő kínai vállalatoktól szerzett információk alapján a harmadik országok tekintetében megállapított árszintek összhangban állnak azokkal az árszintekkel, amelyeket az uniós piacon állapíthatnának meg. A fent említettek szerint a kínai belföldi piacon komoly gyártási kapacitástöbblet van, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében alternatív piacokat keressenek.
(54)
A világ borkősav-felhasználásának 40 %-át kitevő uniós piac messze a legnagyobb a világon, és továbbra is növekedőben van (lásd a (60) preambulumbekezdést). A vizsgálat során szerzett információk alapján az is egyértelmű, hogy a kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy a világ legnagyobb piacán jelen lehessenek, és megtartsák az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket.
4. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(55)
A fenti eredmények tekintetében az a következtetés vonható le, hogy Kínából származó behozatalok jelentős része továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping folytatódásának igen nagy a valószínűsége. A potenciális kínai szabad kapacitásból adódóan, ideértve a kínai piacon megjelent új gyártókat is, és mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén a kínai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelik exportjukat az Unióba.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(56)
A felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ebből a kilenc gyártóból hat teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, mintavételi űrlapokat nyújtott be, és kérte a mintába való felvételét. Erről a hat gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 73 %-át képviseli. A (57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kilenc gyártó, amely a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátotta a kért adatokat, a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazat”.
(57)
A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
a makrogazdasági elemek (gyártás, kapacitás, kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el,
-
a mikrogazdasági elemeket (átlagos egységárak, készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott információk alapján elemezték.
(58)
A borkősav uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt Olaszországban és Spanyolországban működő kis- és középvállalkozások. Egy spanyolországi gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a borkősav az egyik mellékterméke.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Felhasználás az uniós piacon
(59)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, a kínai exportadatbázis, az uniós piacra érkező behozatal volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.
(60)
A borkősav uniós felhasználása 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. A látható kereslet 2007 és 2009 között 15 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az uniós felhasználás elérte a 29 964 tonnát, ami az előző évhez képest jelentős, 26 százalékpontos növekedést jelent. Ez a növekedés a borkősav nagy árrugalmasságával magyarázható. Valójában amikor alacsonyak az árak - mint ahogyan az a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt -, a borkősavat más célokra, így egyéb vegyi nyersanyagok, pl. citromsav vagy almasav helyettesítésére is fel lehet használni, ezért nőtt meg az uniós összfelhasználás.
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az EU összfelhasználása (tonna)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Forrás: kitöltött kérdőívek, kínai exportadatbázis, Eurostat
2. A Kínából származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai
2.1. Volumen és piaci részesedés
(61)
Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló teljes importvolumene 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban elérte a 8 495 tonnát, ami 28,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg.
(62)
A kínai exportőröktől származó és az Unióba irányuló, dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó borkősav mennyisége 20 %-kal nőtt, és elérte a 3 649 tonnát a felülvizsgálati időszak alatt, ami 12,2 %-os piaci részesedésnek felel meg a figyelembe vett időszak elején tapasztalt 11,3 %-kal szemben. A behozatal fennmaradó része (4 846 tonna) egy 0 %-os kínai exportőrtől származik, amely a figyelembe vett időszak alatt szintén növelte részesedését az Unióba irányuló kínai exportból (+ 9 százalékponttal).
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal volumene (tonna)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal piaci részesedése
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2. Árak és alákínálás
(63)
Az alábbi táblázat az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal uniós határparitáson számított átlagos CIF-árainak, valamint az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árainak alakulását mutatja.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal importára (EUR/tonna)
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Forrás: kitöltött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(64)
Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai kivitel átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati időszak alatt CIF-szinten 1 819 EUR/tonnát ért el, ami a figyelembe vett időszakban 20 %-os növekedést jelent.
(65)
Ami a borkősavnak a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető uniós piaci értékesítési árát illeti, összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített borkősav, illetve a Kínából származó, az intézkedések hatálya alá tartozó import borkősav árát. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz nem tartalmazva az Unión belüli szállítási költségeket, és az engedmények és kedvezmények levonását követően. Ezeket az árakat összehasonlították az említett kínai exportáló gyártók kedvezménymentes értékesítési áraival, és szükség esetén hozzáigazították őket az uniós határparitáson számított CIF-árhoz a vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós súlyozott értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt.
(66)
A terméktípusonkénti összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó importált érintett termékeket olyan áron értékesítették az Unióban, amely jelentősen, százalékban kifejezve 32,6 %-kal alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(67)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A többi országból származó behozatal volumene (tonna)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Importár (EUR/tonna)
2 503
2 874
2 300
2 413
Forrás: Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(68)
A borkősav más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 43 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 845 tonnát. Ennek a behozatalnak az árai viszonylag magasak, jóval meghaladják a Kínából származó termékek árait, és csak alig alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat árainak átlagos szintje. Vélhetően azonban a más harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt csak 2,8 %-os piaci részesedést képviselt annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak végén százalékban kifejezve nagymértékű növekedést mutatott.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(69)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.1. Előzetes megjegyzések
(70)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a kárelemzés céljából mintavételt alkalmaztak, a kármutatókat két szinten állapították meg a fenti (57) preambulumbekezdésben említettek szerint.
4.2. Makroökonómiai elemek
a) Gyártás
(71)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gyártás 5 %-kal növekedett. Az uniós gyártás konkrétan 2009 és a felülvizsgálati időszak között 19 százalékponttal emelkedett, elérve a kb. 30,5 ezer tonnát, ezt megelőzően, 2007 és 2009 között nagymértékben, 14 %-kal csökkent. A megnövekedett gyártási szintek lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megfékezzék a gyártási költségek emelkedését, és kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat általános nyereségességére.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A gyártás volumene (tonna)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
b) Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
(72)
Az uniós gyártók gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.
(73)
A kapacitáskihasználtság 2007-ben 63 %-os volt, és 2009-ben 56 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 68 %-ot ért el. A 2009-es alacsonyabb kihasználtsági arány a válság kedvezőtlen hatását tükrözte. A teljes kapacitáskihasználtság a figyelembe vett időszakban 8 %-kal növekedett, ami hozzájárult az állandó költségek további arányos csökkenéséhez.
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (tonna)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Kapacitáskihasználtság
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
c) Értékesítési volumen
(74)
Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében kismértékben, 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2007 és 2008 közötti 11 %-os visszaesést követően 2009-ben további 9 %-kal csökkent, majd közel ugyanazt a szintet érte el a figyelembe vett időszak végén, mint az elején, vagyis változatos képet mutatott a 2008-2009-es gazdasági válság miatt.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban működő független vevők számára (tonna)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
d) Piaci részesedés
(75)
A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal csökkent, és a 2007-es 76,1 %-ról 68,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései nem tudtak ugyanolyan ütemben előrehaladni a figyelembe vett időszakban, de valamelyest stabilak maradtak.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós gyártók piaci részesedése
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
e) Növekedés
(76)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-os növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán stabil maradt; piaci részesedése 10 %-kal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók nem voltak képesek kihasználni a piacnövekedés előnyeit.
f) Foglalkoztatás
(77)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 28 %-os csökkenést mutat. Konkrétan a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2007-2008-as 320-ról 2009-ben 280-ra, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 230-ra csökkent. A 2009-es csökkenés a számos uniós gyártó részéről tett átszervezési erőfeszítéseket tükrözi.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
g) Termelékenység
(78)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve - a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatottság 28 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás 5 %-kal nőtt, ami az uniós gazdasági ágazat növekvő hatékonyságának a jele. Ez a tendencia különösen a felülvizsgálati időszakban nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint csökkent, a termelékenység pedig 48 %-kal magasabb volt, mint 2009-ben.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
h) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(79)
A mintába felvett gyártók uniós piaci független vevők felé felszámított átlagos éves értékesítési árai 2007 és 2009 között 8 %-kal nőttek, de a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkentek, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt, szemben a 2007-es tonnánkénti 2 667 EUR-val. A borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének 66 %-át kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2007 és 2008 nem volt kedvező év, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel szemben 2009 jó év volt, ezért a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos éves értékesítési árak az előző évhez képest 14 %-kal alacsonyabbak voltak.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
i) A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(80)
Az ebben a vizsgálatban megállapított dömping szintje miatt nem történt meg az előző dömping utáni teljes helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. Megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a piacgazdasági elbánásban részesített két együttműködő kínai gyártó esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Az összes többi vállalat dömpingkülönbözete 34,9 %. Ezenkívül a (7) preambulumbekezdésben említettek szerint dömpingellenes eljárást indítottak egy kínai exportáló gyártó, a Hangzhou Bioking ellen, amely nem tartozik az intézkedések hatálya alá; nem zárható ki, hogy ez az exportáló gyártó dömpinget folytat. A fenti (48)-(54) preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá valószínűsítették a dömping folytatódását, elsősorban a rendelkezésre álló kínai gyártási többletkapacitás és a kínai belföldi piac viszonylagos kis mérete miatt. A Kínából származó korábbi dömpingelt behozatal okozta helyzetből való kilábalást illetően fontos megjegyezni, hogy a végleges intézkedések 2006. januári meghozatalát követően a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal tovább nőtt, mint ahogy a fenti (46) preambulumbekezdés említi. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
j) Készletek
(81)
A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban stabil maradt, csak kis mértékben, 2 %-kal emelkedett. E mennyiség konkrétan nagymértékben, 65 %-kal emelkedett 2008-ban a (74) preambulumbekezdésben említett értékesítések alakulásának következtében. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a készletek mennyisége csökkent, mivel a független feleknek történő értékesítések ugyanebben az időszakban nőttek.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Forrás: kitöltött kérdőívek
k) Bérek
(82)
Az átlagos munkaerőköltség a mintában részt vevő gyártók - különösen a betanított munkások esetében tapasztalt - munkaerőköltség-csökkentési törekvései ellenére a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal nőtt, mint ahogyan a (77) preambulumbekezdésben említett általános munkaerő-csökkentés tükrözi.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos bérek (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Forrás: kitöltött kérdőívek
l) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(83)
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége a nettó értékesítések százalékában kifejezve több mint 6 százalékponttal nőtt. Pontosabban a mintába felvett gyártók nyeresége 2007 és 2008 között 3,7 százalékponttal 7,7 %-os szintre csökkent, és ezzel az elérendő haszonkulcs alatt maradt, majd 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban 17,6 %-ra nőtt.
(84)
A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2007-es 36,4 %-os szintről 2008-ban 21,9 %-ra csökkent. 2009-ben 44,4 %-ra nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedett, elérve a 142,9 %-ot. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban igen pozitív maradt.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Forrás: kitöltött kérdőívek
m) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(85)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2007-ben pozitív volt, 4,6 millió EUR értékben. 2008-ban ez az érték 1,8 millió EUR-ra csökkent, majd a figyelembe vett időszak végéig jelentősen javult, és a felülvizsgálati időszakban 6,8 millió EUR-s szintet ért el. A pénzforgalom összességében a figyelembe vett időszakban állandóan pozitív volt.
(86)
Nem volt jele annak, hogy a tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna, főként mivel a mintába felvett gyártók legnagyobb része integrált vállalat (lásd az (58) preambulumbekezdést).
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Forrás: kitöltött kérdőívek
n) Beruházások
(87)
A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkentek. E beruházások konkrétan 5 %-kal nőttek 2007 és 2008 között, és 2009-ben további 32 százalékpontos növekedést mutattak. A beruházások 2009 és a felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése (- 60 százalékpont) részben azzal magyarázható, hogy a vizsgált vállalatok a figyelembe vett időszak alatt már elérték a tervezett szükséges fő beruházásokat.
16. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Forrás: kitöltött kérdőívek
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(88)
A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártását és értékesítését. Bár a tapasztalt növekedés önmagában nem volt jelentős, mégis a 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal, 68,8 %-ra esett vissza.
(89)
Ugyanakkor a vonatkozó mikroökonómiai mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete javult. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség és a beruházások megtérülése pozitív maradt, csakúgy, mint a pénzforgalom.
(90)
A fentiek figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése értelmében. Mindenesetre azt, hogy a felülvizsgálati időszakban összességében nem történt jelentős kár, más fontos kármutatók tekintetében kell mérlegelni, amelyek a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak, különösen az értékesítési árak, a piaci részesedés csökkenése és a foglalkoztatás szempontjából. Ezért az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig érzékenynek tekintendő, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan lehetne akkor, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen felépült volna.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(91)
A (48)-(52) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségét növeljék, ideértve az export más piacokról történő átirányítását is.
(92)
Az Unióba szánt borkősav CIF-exportárai, amelyeket a jelenleg az intézkedések hatálya alatt álló kínai exportőrök alkalmaznak, sokkal alacsonyabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai; az áralákínálás típusonként 32,6 %-ot tett ki.
(93)
A borkősav felülvizsgálati időszakot követően a világ többi részére irányuló kínai kiviteleinek (12) elemzése azt mutatja, hogy e kivitelek mennyisége jelentősen csökkent, 10 862 tonnáról (felülvizsgálati időszak) 8 118 tonnára (2011. július) (- 25 %). A többi piacra irányuló kínai exportmennyiség ezen 2 744 tonnás csökkenése az Unió piacára további kínai exportbeáramlást eredményezhet.
(94)
Figyelembe véve a Kínában fennálló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a kínai exportőrök minden valószínűség szerint megpróbálják növelni piaci részesedésüket az Unióban, ezáltal jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében a Kínából származó borkősav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira, és jelentős kárt okozna.
(95)
A (79) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlati/betakarítási körülmények kihatnak az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére. Emlékeztetőül a borkősav, amelyet a bortermelők is használnak, a borkészítés melléktermékeként vagy pedig - mint ahogyan a kínai exportőrök esetében is - kémiai szintézissel, petrolkémiai vagy szénvegyületekből, pl. benzolból nyerhető ki.
(96)
Ezért azt is meg kell jegyezni, hogy szintetikus gyártási módszereik miatt a kínai gyártás mennyiségére vonatkozóan nincsenek számottevő korlátozások, ellentétben az uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat (borseprőt) használnak.
(97)
Mivel az uniós gazdasági ágazat nyereségessége részben az éghajlati viszonyokon múlik, úgy tűnik, hogy a felülvizsgálati időszakban elért jó nyereségesség nem tekinthető tartósnak. Valójában még a figyelembe vett időszakban sem volt mindig képes az uniós gazdasági ágazat elérni a 8 %-os elérendő haszonkulcsot. A felülvizsgálati időszak utáni hat hónapban továbbá az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már jelentősen, kb. 3 %-ra csökkent, és a gazdasági ágazat ismét érzékeny helyzetbe került.
2. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(98)
Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt kivitelt, ami leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és rontaná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(99)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(100)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.
(101)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(102)
Az uniós gazdasági ágazat alapvetően életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt kedvező gazdasági fejlemények, amelyek részben a szerkezetátalakítási törekvéseknek és a meglévő intézkedéseknek köszönhetőek. Pontosabban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban javította árstruktúráját, nyereségességét és gyártási mennyiségét.
(103)
Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket. Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatal elleni intézkedések, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét jelentős kárt szenved a Kínából érkező dömpingelt behozatal nagy mennyisége miatt, ami komolyan rontaná pénzügyi helyzetét. A nagy mennyiségű káros dömpingnek valóban nagy a valószínűsége, amit az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(104)
Ennek megfelelően megállapítást nyer, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök érdeke
(105)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.
4. A felhasználók érdekei
(106)
A borkősavat élelmiszer- és ital-adalékanyagként elsősorban a bor- és élelmiszeriparban, továbbá az építőiparban, a gipszkészítési folyamatok lassítására használják.
(107)
A vizsgálat során minden ismert felhasználóval felvették a kapcsolatot.
(108)
Az építőiparban egy felhasználó sem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb mint 2 %-át teszi ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar költségeire és versenyhelyzetére.
(109)
Az élelmiszeripar két fő importőre/felhasználója maximálisan együttműködött az eljárásban. Megállapítható, hogy mindkét vállalat nyereséges, ideértve azokat a termékeket is, amelyekhez az érintett terméket nyersanyagként használják fel. Az érintett terméket felhasználó, előállított termékek értékesítése teljes áruforgalmuknak csak kis százalékát tette ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az élelmiszeripar felhasználói számára. Ráadásul ezeknek a felhasználóknak igen fontos volt, hogy az érintett termék tekintetében több ellátási forrás álljon rendelkezésre.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(110)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(111)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozza javasolni.
(112)
Az egyik építőipari felhasználó azt állította, hogy a hatályos intézkedések meghosszabbítása hiányt okozna az érintett termékből, növelné a vállalat gyártási költségeit, ezáltal végtermékei drágulásához vezetne. Az állítások igazolására nem nyújtottak be bizonyítékokat. Ezért az állítások indoklásának, valamint az építőipari felhasználók együttműködésének a hiánya miatt nem lehetett igazolni ezeket az állításokat.
(113)
A vizsgálatban együttműködő két élelmiszer-ipari felhasználó azt állította, hogy az intézkedések fenntartásának az élelmiszeriparral gyakorolt hatását nem vették eléggé figyelembe, és az egyik meghallgatást is kért a meghallgatási tisztviselőnél.
(114)
A meghallgatás alatt ez a felhasználó nem ellenkezett azzal a következtetéssel, hogy az intézkedések fenntartása összességében nem befolyásolná kedvezőtlenül a vállalat egészének a nyereségességét, de azt állította, hogy az érintett termék felhasználásával készülő termékcsoport nyereségességére gyakorolt hatás - amely termékcsoport a teljes áruforgalomnak csak kis százalékát teszi ki - szerinte jelentős lenne. Azt is állította, hogy a borkősav belföldi árai a felülvizsgálati időszak után jelentősen nőttek, és ezek az árszintek ismét számottevően csökkentenék a termékükkel megvalósítható nyereségességet. A felhasználó azonban nem tagadta, hogy az áremelkedés a nyersanyag uniós piacon tapasztalható hiányának a következménye volt; ennek szintje a szőlőbetakarítástól függően igen hullámzó, ezért nem tekinthető sem tartósnak, és az sem igaz, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt alakult ki.
(115)
A másik együttműködő felhasználó a vizsgálati csoport előtti meghallgatás során hasonló érvekkel az intézkedések meghosszabbítása ellen foglalt állást. Ezeket az érveket ezért hasonlóképpen elutasították (lásd az előző preambulumbekezdést).
(116)
Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó szerint az uniós gazdasági ágazatot már nem kell érzékenynek tekinteni, az uniós gazdasági ágazat helyzete alapvetően az éghajlati viszonyokkal hozhatók szoros összefüggésbe, ebből adódóan az intézkedések fenntartása ellen foglalt állást. Ezeket az állításokat nem támasztották alá bizonyítékokkal, ezért nem voltak elfogadhatók. Ráadásul nem olyan jellegűek voltak, amelyek megváltoztatnák az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapításokat.
(117)
Végül az uniós gazdasági ágazat, tekintettel a figyelembe vett időszak alatti nyereségességi adataira, igazolta, hogy az egyetlen francia gyártó vállalat 2008 közepén történő bezárása rövid távon csökkentette a belföldi piacon rendelkezésre álló érintett termék mennyiségét, azaz ideiglenesen megemelte az értékesítési árakat, és ennek megfelelően csökkentette nyereségességét. Az uniós gazdasági ágazat szerint ilyen körülmények között ezek a változások semmi esetre sem tekinthetők tartósnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapítások ezért változatlanok maradtak.
(118)
Összefoglalva, miután minden olyan megjegyzést figyelembe vettek, amelyeket azután nyújtották be, hogy a vizsgálatok következtetéseiről az érdekelt feleket értesítették, úgy vélték, hogy egyik megjegyzés sem volt olyan jellegű, hogy megváltoztatná a vizsgálat alatt levont következtetéseket.
(119)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) A vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kínai Népköztársaság.
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság.
4,7 %
A689
Összes többi vállalat (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kínai Népköztársaság - TARIC-kiegészítő kód: A687).
34,9 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. április 16-án.