KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 626/2011
af 4. maj 2011
om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af klimaanlæg
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (1), særlig artikel 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge direktiv 2010/30/EU skal Kommissionen vedtage delegerede retsakter om mærkning af energirelaterede produkter, der rummer betydelige energisparemuligheder og udviser stor spredning i præstationsniveauerne ved ens funktionsegenskaber.
(2)
Der er fastsat bestemmelser om energimærkning af klimaanlæg i Kommissionens direktiv 2002/31/EF af 22. marts 2002 om gennemførelse af Rådets direktiv 92/75/EØF om energimærkning af klimaanlæg til husholdningsbrug (2). I gennemførelsesdirektivet fastlægges der forskellige mærkningsskalaer for klimaanlæg med forskellig teknologi, og energieffektiviteten bestemmes udelukkende på grundlag af drift ved fuld belastning.
(3)
Klimaanlæg tegner sig for en væsentlig del af den samlede elektricitetsefterspørgsel i EU's husholdninger og virksomheder. Oven i de forbedringer af energieffektiviteten, der allerede er opnået, er der stadig store muligheder for at nedbringe energiforbruget i klimaanlæg.
(4)
Direktiv 2002/31/EF bør ophæves, og der bør fastsættes nye bestemmelser i denne forordning, som sikrer, at energimærket giver producenterne et dynamisk incitament til yderligere at forbedre energieffektiviteten i klimaanlæg og fremskynder markedets omstilling til energieffektiv teknologi.
(5)
Bestemmelserne i dette direktiv bør finde anvendelse på luft-til-luft-klimaanlæg med op til 12 kW køleeffekt (eller opvarmningseffekt, hvis apparatet kun har opvarmningsfunktion).
(6)
Teknologien har udviklet sig hurtigt i de senere år og givet mulighed for mere energieffektive klimaanlæg. Det har givet flere tredjelande mulighed for at indføre strenge mindstekrav til energieffektiviteten og ført til, at der er blevet indført nye energimærkningsordninger, der bygger på sæsonafhængige præstationer. Bortset fra enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg overgår de mest effektive apparater i dag langt de A-niveauer for effektivitet, der er fastsat i direktiv 2002/31/EF.
(7)
I denne forordning indføres der to energieffektivitetsskalaer, der bygger dels på primærfunktionen, dels på særlige aspekter af betydning for forbrugerne. Da klimaanlæg mest bruges i dellastsituationer, bør effektivitetsprøvningen ændres, så der benyttes en målemetode for sæsonafhængig effektivitet, undtagen hvor der er tale om enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg. Den sæsonafhængige målemetode tager bedre hensyn til inverterteknologiens fordele og de vilkår, hvorunder sådanne apparater anvendes. Sammen med en gennemførelsesforanstaltning om miljøvenligt design, der stiller højere mindstekrav til energieffektiviteten end det nuværende A-niveau, indebærer den nye beregningsmetode for energieffektivitet, at disse anlæg skal omklassificeres. Derfor bør der opstilles en ny skala fra A til G for energiklasser til splitanlæg og anlæg til væg- og til vinduesmontering og tilføjes et »+« øverst på skalaen hvert andet år, indtil skalaen også omfatter en klasse A+++.
(8)
For dobbelt- og enkeltkanalanlæg bør der fortsat anvendes statiske indikatorer for energieffektivitet, da der indtil videre ikke er invertermodeller på markedet. Da der ikke er grund til at omklassificere enkelt- og dobbeltkanalanlæg, bør disse apparater klassificeres på en skala fra A+++ til D. Disse apparater, der i sagens natur er mindre effektive end splitanlæg, kan kun komme op i energiklasse A+ på skalaen A+++ til D, hvorimod de mere effektive apparater kan nå op i den højeste energiklasse, A+++.
(9)
Forordningen bør sikre, at forbrugerne får mere nøjagtige sammenlignende oplysninger om klimaanlæggenes præstationer.
(10)
Det forventes, at energimærkningskravene i dette direktiv sammen med forordningen om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg (3) i 2020 vil have medført årlige elektricitetsbesparelser på 11 TWh sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.
(11)
Støjniveauet fra klimaanlæg kan have stor betydning for brugerne. For at de kan træffe deres valg på et oplyst grundlag, bør energimærket give oplysning om klimaanlæggets støjemissioner.
(12)
Oplysningerne på mærkningen bør fremkomme ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (4).
(13)
Forordningen bør foreskrive en ensartet udformning af etiketterne for klimaanlæg og stille krav til deres indhold.
(14)
Den bør også stille krav til den tekniske dokumentation og databladet for klimaanlæg.
(15)
Endelig bør den indeholde krav til, hvilke oplysninger der skal gives ved enhver form for fjernsalg af klimaanlæg, og hvilke oplysninger reklamer og teknisk salgsmateriale skal indeholde.
(16)
Forordningen bør indeholde en bestemmelse om fornyet gennemgang af forskrifterne i lyset af den teknologiske udvikling.
(17)
For at lette overgangen fra direktiv 2002/31/EF til nærværende forordning bør klimaanlæg, der er energimærket efter reglerne i nærværende forordning, anses for at opfylde kravene i direktiv 2002/31/EF.
(18)
Leverandører, der ønsker at bringe klimaanlæg i omsætning, der kan opfylde kravene til en højere energieffektivitetsklasse, bør have mulighed for at levere etiketter, der viser disse klasser, før det bliver obligatorisk.
(19)
Direktiv 2002/31/EF bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter krav til mærkningen af og til angivelsen af supplerende produktoplysninger for elnettilsluttede klimaanlæg med en nominel køleydelse eller, hvis produktet ikke har kølefunktion, varmeydelse på ≤ 12 kW.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
apparater, som anvender andre energikilder end elektricitet
b)
klimaanlæg, hvor enten kondensator- eller fordampersiden eller dem begge ikke bruger luft som varmeoverføringsmedie.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU (5), og derudover forstås ved:
1) »klimaanlæg«: et apparat til køling og/eller opvarmning af indendørs luft ved hjælp af en dampkompressionscyklus drevet af en elkompressor, herunder også klimaanlæg med ekstra funktioner som f.eks. affugtning, luftrensning, ventilation eller supplerende luftopvarmning ved hjælp af elektrisk modstandsopvarmning, og apparater, der eventuelt anvender vand (enten i form af kondenseret vand, der dannes på fordampningssiden, eller i form af vand tilført udefra) til fordampning på kondensatoren, forudsat at apparatet også kan fungere uden brug af yderligere vand, udelukkende ved brug af luft
2) »klimaanlæg med dobbeltkanal«: et klimaanlæg, som i sin helhed er placeret i det luftkonditionerede rum, tæt på en væg, og hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning foregår fra udendørs fri luft via en kanal, og hvor luftafgangen foregår via en anden kanal til udendørs fri luft
3) »klimaanlæg med enkeltkanal«: et klimaanlæg, hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning sker fra det rum, hvor apparatet er placeret, og udledningen foregår uden for det pågældende rum
4) »nominel ydelse« (Prated): køle- eller varmeydelse for apparatets dampkompressionscyklus ved standarddriftsforhold
5) »slutbruger«: en forbruger, som køber eller forventes at købe et klimaanlæg
6) »salgssted«: et sted, hvor klimaanlæg udstilles eller udbydes til salg, leje eller leje med køberet.
Andre definitioner, der gælder i forbindelse med bilag II til VIII, er fastlagt i bilag I.
Artikel 3
Leverandørernes ansvarsområder
1. Leverandørerne skal opfylde kravene i litra a) til g):
a)
De skal for hvert klimaanlæg levere en trykt etiket, der viser energieffektivitetsklasserne, jf. bilag II. Etiketten skal opfylde kravene til udformning og informationsindhold, jf. bilag III. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres en trykt etiket i udedelens emballage svarende til mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.
b)
De skal stille et datablad som forekrevet i bilag IV til rådighed. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres et datablad i udedelens emballage gældende for mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.
c)
De skal på anmodning stille teknisk dokumentation som foreskrevet i bilag V til rådighed for medlemsstaternes myndigheder og Kommissionen.
d)
Al reklame for en bestemt klimaanlægsmodel, som giver energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere en én effektivitetsklasse, skal leverandøren eller producenten, alt efter hvad der er relevant, mindst oplyse den energieffektivitetsklasse for opvarmning, der gælder i varmesæsonen »middel«. I situationer, hvor slutbrugeren ikke kan forventes at se produktet udstillet, skal der gives oplysninger som fastsat i bilag VI.
e)
Alt teknisk salgsmateriale for en bestemt klimaanlægsmodel, der indeholder oplysninger om modellens specifikke tekniske parametre, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse den tilhører, jf. bilag II.
f)
Der skal vedlægges brugsanvisninger.
g)
Apparater med enkeltkanal skal betegnes »lokalt klimaanlæg« på emballage, i produktdokumentation og i alt trykt og elektronisk reklamemateriale.
2. Energieffektivitetsklassen bestemmes som foreskrevet i bilag VII.
3. Etiketten udformes som vist i bilag III for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal.
4. Etiketten, jf. bilag III, anvendes efter følgende tidsplan for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal:
a)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A, B, C, D, E, F og G til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.1 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.1 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
b)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+, A, B, C, D, E og F til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2015, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.2 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.2 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.2 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
c)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A++, A+, A, B, C, D og E til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2017, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.3 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.3 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.3 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
d)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2019, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.4 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.4 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.4 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
5. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med dobbeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 4.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med dobbeltkanal, punkt 4.3 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan køle, og punkt 4.5 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan varme.
6. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med enkeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 5.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med enkeltkanal, punkt 5.3 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan køle, og punkt 5.5 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan varme.
Artikel 4
Forhandlernes ansvarsområder
Forhandlerne sikrer følgende:
a)
Den etiket, som leverandøren har leveret, jf. artikel 3, stk. 1, skal være anbragt udvendigt på for- eller oversiden af klimaanlægget på salgsstedet, så den er let at få øje på.
b)
Klimaanlæg, der udbydes til salg, leje eller leje med køberet i situationer, hvor slutbrugeren må formodes ikke at få lejlighed til at se produktet udstillet, skal markedsføres med de oplysninger, som leverandøren skal give i overensstemmelse med bilag V og VI.
c)
Al reklame for en given klimaanlægsmodel, hvor der gives energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.
d)
Alt teknisk salgsmateriale for en given model, hvor der gives oplysninger om klimaanlæggets tekniske parametre, skal vise, hvilken eller hvilke energieffektivitetsklasser modellen tilhører, og henvise til den brugsanvisning, leverandøren har stillet til rådighed. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.
e)
Apparater med enkeltkanal skal betegnes »lokalt klimaanlæg« på emballage, i produktdokumentation og i alt trykt og elektronisk salgs- og reklamemateriale.
Artikel 5
Målemetoder
De oplysninger, der er omhandlet i artikel 3, fastslås ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, jf. bilag VII.
Artikel 6
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne vurderer overensstemmelsen med den oplyste energieffektivitetsklasse, energiforbruget pr. år hhv. time og støjemissionen efter fremgangsmåden i bilag VIII.
Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af de tekniske fremskridt senest fem år efter dens ikrafttræden. Opmærksomheden vil særlig blive rettet mod væsentlige ændringer i de forskellige anlægstypers markedsandele.
Artikel 8
Ophævelse
Direktiv 2002/31/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2013.
Artikel 9
Overgangsbestemmelse
1. Klimaanlæg, der bringes i omsætning før den 1. januar 2013, skal opfylde bestemmelserne i direktiv 2002/31/EF.
Artikel 10
Ikrafttræden og anvendelse
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. maj 2011.
A BIZOTTSÁG 626/2011/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2011. május 4.)
a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkére,
mivel:
(1)
A 2010/30/EU irányelv értelmében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat köteles elfogadni az energiával kapcsolatos azon termékek címkézésére vonatkozóan, amelyekben megvan a lehetőség a jelentős energiamegtakarításra, és amelyek azonos rendeltetésű típusainak műszaki jellemzői jelentős eltérést mutatnak.
(2)
A légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó előírásokat a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a háztartási légkondicionáló berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2002. március 22-i 2002/31/EK bizottsági irányelv (2) állapította meg. A végrehajtási irányelv a légkondicionáló berendezések technológiái szerint különböző címkézési rendszereket határoz meg, az energiahatékonysági besorolást pedig kizárólag a legnagyobb terhelés melletti működésre alapozza.
(3)
Az Unión belül a légkondicionáló berendezések a háztartási és a kereskedelmi szektor teljes energiaszükségletének jelentős részét teszik ki. Az energiafelhasználás hatékonyságának eddig elért javulásán túl a háztartási légkondicionáló berendezések energiafogyasztása még jelentősen csökkenthető.
(4)
A 2002/31/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, ebben a rendeletben pedig új rendelkezéseket szükséges rögzíteni annak biztosítása érdekében, hogy az energiafogyasztást jelző címke dinamikusan ösztönözze a gyártókat a légkondicionáló berendezések energiahatékonyságának további javítására, és felgyorsítsa az energiahatékony technológiákra történő piaci átállást.
(5)
E rendeletben a legfeljebb 12 kW leadott hűtőteljesítményű (vagy fűtőteljesítményű, ha az adott készülék csak fűtés üzemmódban működik), levegő-levegő rendszerű légkondicionáló berendezésekre indokolt rendelkezéseket megállapítani.
(6)
Az elmúlt években felgyorsult a légkondicionáló berendezések energiahatékonyságának javulását biztosító műszaki fejlesztések üteme. Ennek köszönhetően számos harmadik ország szigorú energiahatékonysági minimumkövetelményeket vezetett be, és megindult egy folyamat, amely szezonális energiahatékonysági jellemzőkön alapuló, új energiacímkézési rendszer kialakítását eredményezte. Az egy- és a kétcsöves légkondicionáló berendezéseket nem tekintve a legmagasabb energiahatékonysági osztályba sorolt, ma forgalmazott készülékek nagymértékben túlteljesítik a 2002/31/EK irányelvben az „A” energiahatékonysági osztályra meghatározott követelményszintet.
(7)
Ez a rendelet a készülékek elsődleges funkciója és bizonyos kiemelt fogyasztói szempontok alapján két külön energiahatékonysági mérőszámot vesz figyelembe. Tekintve, hogy a légkondicionáló berendezések általában nem teljes terhelés mellett üzemelnek, a hatékonyság vizsgálata érdekében szezonális hatékonyságmérési módszert szükséges alkalmazni, hacsak nem egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések vizsgálatáról van szó. A szezonális mérési módszer jobban figyelembe tudja venni az inverteres technológia előnyeit és a készülékek használati feltételeit. Az energiahatékonyság új számítási módszere, valamint a környezetbarát tervezésre vonatkozóan a jelenlegi „A” energiahatékonysági osztálynál szigorúbb energiahatékonysági minimumkövetelményeket megállapító végrehajtási intézkedés ezen készülékek újraosztályozásához fog vezetni. Ennek hatására úgy módosul az osztott, az ablakon kivezethető és a fali légkondicionáló berendezések A-tól G-ig terjedő energiahatékonysági besorolása, hogy a skála legmagasabb energiahatékonysági osztálya kétévente egy-egy „+” jellel bővül, egészen az „A+++” energiahatékonysági osztály eléréséig.
(8)
Az egy- és a kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében továbbra is az állandónak feltételezett hűtési jóságfokon alapuló teljesítménymutatókat kell alkalmazni, mivel jelenleg még nincs piaci forgalomban inverteres egység. Mivel az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében nem indokolt új osztályozási rendszert bevezetni, az „A+++”- tól „D”-ig terjedő skálát indokolt alkalmazni. Míg ezek a készülékek az osztott készülékekhez képest jellemzően kevésbé energiahatékonyak, és ezért az „A+++”-tól „D”-ig terjedő skálán legfeljebb az „A+” energiahatékonysági osztályt érhetik el, a náluk energiahatékonyabb osztott készülékek számára „A+++”-ig állnak rendelkezésre felsőbb osztályok.
(9)
E rendelet azt hivatott biztosítani, hogy a fogyasztók pontosabb összehasonlító információkhoz jussanak a légkondicionáló berendezések műszaki jellemzőiről.
(10)
Az e rendeletben, valamint a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló bizottsági rendeletben (3) foglalt címkézési követelmények együttesen 2020-ig várhatóan évi 11 TWh villamosenergia-megtakarítást fognak eredményezni az intézkedés hiányában várható fogyasztáshoz képest.
(11)
A légkondicionáló berendezések zajszintje fontos szempont lehet a végfelhasználók számára. Annak érdekében, hogy a végfelhasználók megfelelő információk birtokában megalapozott döntést hozhassanak, a légkondicionáló berendezések címkéin fel kell tüntetni a zajkibocsátására vonatkozó adatokat is.
(12)
A címkén feltüntetendő adatokat olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárások alapján kell meghatározni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott módszertanhoz, ezen belül - ha rendelkezésre állnak - a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) I. mellékletében felsorolt európai szabványügyi testületek által elfogadott harmonizált szabványokhoz.
(13)
Ez a rendelet a légkondicionáló berendezések energiafogyasztási címkéinek tartalmi és formai követelményeit hivatott egységesíteni.
(14)
A rendelet emellett rögzíti a légkondicionáló berendezések műszaki dokumentációjára és termékismertető adatlapjára vonatkozó követelményeket is.
(15)
A rendelet célja továbbá azon adatok körének meghatározása, amelyeket a távértékesítés valamennyi formája esetén fel kell tüntetni a készülékek reklámanyagaiban és műszaki promóciós anyagaiban.
(16)
Indokolt rendelkezni e rendelet előírásainak a technológia fejlődését követő felülvizsgálatáról.
(17)
A 2002/31/EK irányelvről ezen rendeletre való áttérés megkönnyítése érdekében az ezen rendelettel összhangban címkézett légkondicionáló berendezéseket a 2002/31/EK irányelvvel összhangban lévőnek kell tekinteni.
(18)
A magasabb energiahatékonysági osztályok követelményeit is teljesítő légkondicionáló berendezéseket forgalomba hozni kívánó beszállítók számára lehetővé kell tenni, hogy az adott energiahatékonysági osztály követelményeinek teljesítését már az energiahatékonysági osztályok kötelező feltüntetésére megszabott határidő előtt is jelezhessék a címkén.
(19)
A 2002/31/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
1. Ez a rendelet címkézési és kiegészítő termékinformációs követelményeket állapít meg a villamosenergia-hálózatról üzemelő legfeljebb 12 kW mért hűtő-, vagy ha a termék hűtési funkcióval nem rendelkezik, fűtőteljesítményű elektromos légkondicionáló berendezésekre vonatkozóan.
2. Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
a nem villamos energiával működő készülékekre;
b)
azokra a légkondicionáló berendezésekre, amelyek kondenzátor- vagy elpárologtatóoldala (vagy mindkettő) nem a levegőt használja hőtovábbító közegként.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „légkondicionáló berendezés”: a beltéri levegő hűtésére és/vagy fűtésére alkalmas, elektromos kompresszorral hajtott, a termodinamikai ciklus elvén működő készülék, beleértve a további funkciókkal - például páramentesítéssel, légtisztítással, légkeveréssel vagy elektromos ellenálláson alapuló kiegészítő légfűtéssel - is rendelkező légkondicionáló berendezéseket, valamint a kondenzátoron történő elpárologtatáshoz esetleg vizet (akár az elpárologtatóoldalon keletkező kondenzvizet, akár kívülről hozzáadott vizet) használó készülékeket is, feltéve, hogy a berendezés hozzáadott víz nélkül, csupán levegő segítségével is képes üzemelni;
2. „kétcsöves légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelyben a hűtés vagy a fűtés során a kondenzátor (vagy elpárologtató) bemeneti levegője a készülékbe a kültérből egy csövön keresztül vezetődik be, majd egy másik csövön keresztül vezetődik ki ismét a kültérbe, és amely teljes egészében a légkondicionálandó téren belül, egy fal mellett helyezkedik el;
3. „egycsöves légkondicionáló berendezés”: olyan légkondicionáló berendezés, amelyben a hűtés vagy a fűtés során a kondenzátor vagy elpárologtató bemeneti levegője abból a légtérből származik, amelyben a készülék elhelyezkedik, majd e téren kívülre vezetődik ki;
4. „mért teljesítmény” (Prated): a készülék termodinamikai ciklusának a hűtéshez vagy fűtéshez tartozó standard mérési körülmények között érvényes hűtő- vagy fűtőteljesítménye;
5. „végfelhasználó”: légkondicionáló berendezés vásárlója vagy potenciális vásárlója;
6. „értékesítés helye”: eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra ajánlott légkondicionáló berendezések bemutatásának és értékesítésének helye.
Az I. melléklet a II-VIII. melléklet alkalmazásában további fogalmakat határoz meg.
3. cikk
A beszállítók kötelezettségei
(1) A beszállítók kötelesek az a)-g) pont szerint eljárni.
a)
Minden egyes légkondicionáló berendezést el kell látni a II. mellékletben meghatározott energiahatékonysági osztályozást követő, nyomtatott címkével. A címkének meg kell felelnie a III. mellékletben foglalt tartalmi és formai követelményeknek. Az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével minden készüléket nyomtatott címkével kell ellátni legalább a kültéri egység csomagolásán, és az egységnyi teljesítményarányú beltéri és kültéri egységek legalább egy kombinációjára vonatkozóan. Más kombinációkra a szóban forgó információk ingyenesen hozzáférhető internetes oldalon is megadhatók.
b)
A terméket a IV. melléklet szerinti termékismertető adatlapnak kell kísérnie. A termékismertető adatlapot az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével minden készülék esetében legalább a kültéri egység csomagolásán, az egységnyi teljesítményarányú beltéri és kültéri egységek legalább egy kombinációjára vonatkozóan kell rendelkezésre bocsátani. Más kombinációkra a szóban forgó információk ingyenesen hozzáférhető internetes oldalon is megadhatók.
c)
Ha a tagállamok hatóságai és a Bizottság arra igényt tartanak, a termék V. melléklet szerinti műszaki dokumentációjának elektronikus formátumban is rendelkezésre kell állnia.
d)
Ha egy reklámanyag energiafogyasztással vagy vételárral kapcsolatos információkat is tartalmaz, akkor abban meg kell adni az adott légkondicionáló berendezés szóban forgó modelljének energiahatékonysági osztályát. Ha egy készülék több energiahatékonysági osztályba is sorolható, akkor - az adott esetnek megfelelően - a beszállítónak vagy a gyártónak a fűtéshez tartozó energiahatékonysági osztályt legalább az „átlagos” hőmérsékletű fűtési idényre vonatkozóan kell megadnia. A VI. mellékletben meghatározottak szerinti információkkal kell ellátni azokat a végfelhasználókat, akiknek nincs lehetőségük megtekinteni a kiállított terméket.
e)
A légkondicionáló berendezések egyes modelljeinek sajátos műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban szerepelnie kell az adott készülékek II. melléklet szerinti energiahatékonysági osztályának.
f)
Rendelkezésre kell bocsátani használati utasítást
g)
Az egycsöves légkondicionáló berendezésekre a csomagoláson, a termékdokumentációban és minden - elektronikus és papíralapú - reklámanyagban „helyi légkondicionáló berendezés” megnevezéssel kell hivatkozni.
(2) Az energiahatékonysági osztályt a VII. mellékletben foglaltak szerint kell meghatározni.
(3) A légkondicionáló berendezések címkéinek formátumára vonatkozó követelményeket - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések címkéinek kivételével - a III. melléklet rögzíti.
(4) Az egy-, illetve kétcsöves készülékeken kívüli légkondicionáló berendezések címkéinek a III. mellékletben meghatározott formai követelményeit a következő ütemezés szerint kell alkalmazni:
a)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2013. január 1-jétől fogva csak olyan, az A, B, C, D, E, F és G energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.1. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.1. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.1. pontjának;
b)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2015. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+, A, B, C, D, E és F energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.2. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.2. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.2. pontjának;
c)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2017. január 1-jétől fogva csak olyan, az A++, A+, A, B, C, D és E energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.3. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.3. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.3. pontjának;
d)
a légkondicionáló berendezések - az egy-, illetve kétcsöves légkondicionáló berendezések kivételével - 2019. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+++, A++, A, B, C és D energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 1.4. pontjának, csak hűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 2.4. pontjának, illetve csak fűtésre képes légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 3.4. pontjának.
(5) A kétcsöves légkondicionáló berendezések 2013. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+++, A++, A, B, C és D energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 4.1. pontjának, csak hűtésre képes kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 4.3. pontjának, illetve csak fűtésre képes kétcsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 4.5. pontjának.
(6) Az egycsöves légkondicionáló berendezések 2013. január 1-jétől fogva csak olyan, az A+++, A++, A, B, C és D energiahatékonysági osztály megjelölésére alkalmas energiacímkével hozhatók forgalomba, amely hűtő-fűtő egycsöves légkondicionáló berendezések esetében megfelel a III. melléklet 5.1. pontjának, csak hűtésre képes egycsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 5.3. pontjának, illetve csak fűtésre képes egycsöves légkondicionáló berendezések esetében a III. melléklet 5.5. pontjának.
4. cikk
A kereskedők kötelezettségei
A kereskedők kötelesek gondoskodni az alábbiakról:
a)
az értékesítés helyén kiállított légkondicionáló berendezések külső borításának elején vagy tetején - jól látható helyen - el legyen helyezve a beszállítók által a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően kiállított címke;
b)
az eladásra, bérletre vagy részletvásárlásra kínált azon légkondicionáló berendezéseket, amelyeket a végfelhasználóknak nincs alkalmuk kiállítva megtekinteni, a beszállítók által az V. és a VI. mellékletben foglaltak szerint megadott információkkal kell forgalmazni;
c)
ha egy reklámanyag energiafogyasztással vagy vételárral kapcsolatos információkat is tartalmaz, akkor abban meg kell adni az adott légkondicionáló berendezés szóban forgó modelljének energiahatékonysági osztályát. Ha egy készülék több energiahatékonysági osztályba is sorolható, akkor a beszállítónak/gyártónak legalább az „átlagos” hőmérsékletű idényre vonatkozóan kell megadnia az energiahatékonysági osztályt;
d)
a légkondicionáló berendezések egyes modelljeinek műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban meg kell jelölni az adott készülék energiahatékonysági osztályát, valamint mellékelni kell a beszállító által rendelkezésre bocsátott használati utasítást. Ha egy készülék több energiahatékonysági osztályba is sorolható, akkor a beszállítónak/gyártónak legalább az „átlagos” hőmérsékletű idényre vonatkozóan kell megadnia az energiahatékonysági osztályt;
e)
az egycsöves légkondicionáló berendezésekre a csomagoláson, a termékdokumentációban és minden - elektronikus és papíralapú - promóciós és reklámanyagban „helyi légkondicionáló berendezés” megnevezéssel kell hivatkozni.
5. cikk
Mérési módszerek
A 3. cikkben felsorolt információkat olyan, a VII. mellékletben meghatározott, megbízható, pontos és megismételhető mérési eljárások alapján kell megállapítani, amelyek igazodnak a technika mindenkori állása szerinti, általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszerekhez.
6. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A tagállamok a VIII. mellékletben meghatározott eljárás szerint ellenőrzik, hogy egy adott készülék teljesíti-e a gyártó által megadott energiahatékonysági osztállyal, az éves vagy - a helyzettől függően - óránkénti energiafogyasztással és a zajkibocsátással kapcsolatban meghatározott követelményeket.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően öt évvel felülvizsgálja. Ennek során figyelmet fordít különösen a légkondicionáló berendezések piaci részesedésében időközben bekövetkező esetleges lényeges változásokra.
8. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2002/31/EK irányelv 2013. január 1-jén hatályát veszti.
9. cikk
Átmeneti rendelkezés
(1) A 2013. január 1. előtt forgalomba hozott légkondicionáló berendezéseknek a 2002/31/EK irányelv rendelkezéseit kell teljesíteniük.
10. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 4-én.