RÅDETS FORORDNING (EURATOM) Nr. 139/2012
af 19. december 2011
om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7 og 10,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen fremsat efter høring af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (i det følgende »rammeprogrammet«) er vedtaget ved Rådets afgørelse 2012/93/Euratom (3). Det påhviler Kommissionen at gennemføre rammeprogrammet og dets særprogrammer, herunder at forvalte de finansieringsmæssige aspekter af gennemførelsen.
(2)
Rammeprogrammet bør gennemføres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) (i det følgende »finansforordningen«) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5).
(3)
Rammeprogrammet bør desuden gennemføres under overholdelse af statsstøttereglerne, særlig reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling, som for øjeblikket er Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (6).
(4)
Rammeprogrammet bibeholder det overordnede anvendelsesområde og principperne, hvad angår Fællesskabets syvende rammeprogram vedtaget ved Rådets afgørelse 2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (7).
(5)
Deltagelsesreglerne for virksomheder, forskningscentre og universiteter bør udgøre en sammenhængende, omfattende og gennemsigtig ramme, der kan sikre, at rammeprogrammet gennemføres så effektivt som muligt, idet der tages hensyn til, at det skal være lettilgængeligt for alle deltagere gennem forenklede procedurer, jf. proportionalitetsprincippet.
(6)
Rammeprogrammet bør være omfattet af Kommissionens forslag om forenkling af forskningsrammeprogrammerne, som er fremsat i Kommissionens afgørelse K(2011) 174 af 24. januar 2011 om tre foranstaltninger til forenkling af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF og Rådets afgørelse nr. 2006/970/Euratom. Denne afgørelse fra Kommissionen ændrer den standardtilskudsaftale, som er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 2006/970/Euratom.
(7)
Reglerne bør fortsat gøre det lettere at udnytte intellektuelle ejendomsrettigheder, der skabes af en deltager, idet der også tages hensyn til, hvordan den pågældende deltager måtte have indrettet sig internationalt, samtidig med at de øvrige deltageres og Fællesskabets legitime interesser beskyttes.
(8)
Rammeprogrammet bør fremme deltagelse fra Unionens fjernområder og fra et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter.
(9)
For at sikre konsekvens og gennemsigtighed bør definitionen af mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (8) finde anvendelse.
(10)
Der skal fastsættes minimumsbetingelser for deltagelse, både som en hovedregel og under hensyntagen til de specifikke indirekte aktioner under rammeprogrammet.
(11)
Enhver juridisk enhed bør kunne deltage, blot minimumsbetingelserne er opfyldt. Flere deltagere end det fastsatte minimum bør sikre, at den pågældende indirekte aktion gennemføres effektivt.
(12)
Internationale organisationer, der arbejder på at udvikle samarbejdet om forskning og uddannelse på det nukleare område i Europa, og som for en stor del udgøres af medlemsstater eller associerede lande, bør tilskyndes til at deltage i rammeprogrammet.
(13)
Det bør som omhandlet i traktatens artikel 101 også fastsættes, at juridiske enheder etableret i tredjelande og internationale organisationer kan deltage. Det bør dog i denne forbindelse forlanges, at deltagelsen er begrundet i, at den muliggør et øget bidrag til opfyldelsen af målene i rammeprogrammet.
(14)
I henhold til traktatens artikel 198 er juridiske enheder i medlemsstaternes ikke-europæiske områder, der er undergivet deres myndighed, berettiget til støtte under rammeprogrammet.
(15)
Det er nødvendigt at fastsætte vilkårene for fællesskabsfinansiering til deltagerne i indirekte aktioner.
(16)
Det er nødvendigt for Kommissionen at fastsætte yderligere regler og procedurer for indgivelse, bedømmelse, udvælgelse af forslag og støttetildeling samt procedurer for deltagernes adgang til retlig prøvelse ud over dem, der er fastsat i finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 samt i denne forordning. Der bør særlig fastsættes regler for anvendelsen af uafhængige eksperter.
(17)
Varigheden af rammeprogrammet er begrænset til to år, hvorimod Unionens syvende rammeprogram, som er vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (9), med de samme regler som i Fællesskabets syvende rammeprogram, vil være i kraft sideløbende indtil udgangen af 2013. Det er derfor hensigtsmæssigt at anvende de samme regler som i Unionens syvende rammeprogram og undgå større ændringer for deltagerne.
(18)
Kommissionen bør fastsætte yderligere regler og procedurer i rammeprogrammet for vurderingen af deltagerne i indirekte aktioner under rammeprogrammet, hvad angår deres juridiske status og økonomiske formåen, ud over dem, der er fastsat i finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002. Sådanne regler bør være et passende kompromis mellem beskyttelse af Unionens finansielle interesser og forenkling og lettelse af juridiske enheders deltagelse i rammeprogrammet. Deltagelsesreglerne bør finde anvendelse på rammeprogrammet med henblik på at sikre en konsekvent kontrol af deltagerne i indirekte aktioner, hvad angår deres eksistens, juridiske status samt deres operationelle og økonomiske formåen, og undgå større ændringer for deltagerne med hensyn til indirekte aktioner, som støttes i form af et tilskud under Unionens syvende rammeprogram og Fællesskabets syvende rammeprogram vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2007) 2466 af 13. juni 2007.
(19)
I denne forbindelse indeholder finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (10) bl.a. forskrifter om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder, procedurer for inddrivelse af gæld til Kommissionen, udelukkelse fra kontraktforhandlinger og støttebevillingsprocedurer og lignende sanktioner samt revision og kontrol udført af Kommissionen og Revisionsretten.
(20)
Deltagerne bør modtage Fællesskabets finansieringsbidrag uden unødig forsinkelse.
(21)
De aftaler, der indgås om hver enkelt aktion, bør indeholde bestemmelser om overvågning og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant, om revision foretaget af Revisionsretten og om kontrol på stedet udført af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (11).
(22)
Kommissionen bør føre tilsyn med både de indirekte aktioner, der udføres under rammeprogrammet og rammeprogrammet og dets særprogrammer. Kommissionen bør for at sikre en effektiv og sammenhængende overvågning og evaluering af gennemførelsen af indirekte aktioner oprette og ajourføre et passende informationssystem.
(23)
Rammeprogrammet bør afspejle og fremme de almindelige principper i Kommissionens henstilling 2005/251/EF af 11. marts 2005 om et europæisk charter for forskere og en adfærdskodeks for ansættelse af forskere (12), samtidig med at deres frivillige karakter respekteres.
(24)
Reglerne om formidling af forskningsresultater bør sikre, at deltagerne, når det er relevant, beskytter den intellektuelle ejendom, der opstår under aktionerne, og nyttiggør og formidler resultaterne.
(25)
Uden at krænke indehavernes intellektuelle ejendomsrettigheder bør disse regler tilrettelægges på en sådan måde, at deltagerne og, når det er relevant, deres associerede enheder, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, får adgang til viden, med hvilken de bidrager til projektet, og til viden, der opstår af forskning, der udføres som led i projektet i det omfang det er nødvendigt for at udføre forskningsarbejdet eller nyttiggøre den deraf opståede viden.
(26)
Den »deltagergarantifond«, der er etableret under Fællesskabets syvende rammeprogram, og som forvaltes af Kommissionen, bør videreføres og bør dække gæld, der ikke tilbagebetales under rammeprogrammet. Oprettelsen af en sådan fond har fremmet forenklingen og gjort det lettere at deltage, samtidig med at Unionens finansielle interesser også beskyttes på en passende måde i forhold til rammeprogrammet.
(27)
Fællesskabets bidrag til et fællesforetagende, der er oprettet i henhold til traktatens artikel 45-51, er ikke omfattet af denne forordning.
(28)
Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(29)
Fællesskabet bør yde økonomisk støtte i henhold til finansforordningen, bl.a. i form af offentlige indkøbs- eller tjenesteydelsesaftaler, hvor støtten ydes i form af en kontraktligt aftalt pris for varer eller tjenesteydelser, der udvælges efter indkaldelse af tilbud, tilskud, medlemsbidrag til organisationer og honorarer til uafhængige eksperter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
INDLEDENDE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning fastsætter regler for virksomheders, forskningscentres, universiteters og andre juridiske enheders deltagelse i aktioner, der iværksættes af en eller flere deltagere under de finansieringsordninger, der fastsættes i bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom (i det følgende »indirekte aktioner«).
Den fastsætter endvidere i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (i det følgende »finansforordningen«) og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 regler for Fællesskabets finansieringsbidrag til deltagere i indirekte aktioner under rammeprogrammet.
Hvad angår resultaterne af forskning udført under rammeprogrammet, fastsætter denne forordning regler om offentliggørelse af forgrundsviden på alle andre egnede måder end dem, der følger af formaliteterne i forbindelse med beskyttelsen af den, herunder ved offentliggørelse af forgrundsviden i et hvilket som helst medie (i det følgende »formidling«).
Derudover fastsætter den regler om direkte eller indirekte udnyttelse af forgrundsviden til videre forskning ud over den, der er omfattet af den pågældende indirekte aktion, herunder til at udvikle, skabe og markedsføre et produkt eller en proces og til at skabe og udbyde en tjeneste (i det følgende »nyttiggørelse«).
Hvad angår både forgrunds- og baggrundsviden, fastsætter denne forordning regler om licenser og brugerrettigheder til licenser (i det følgende »adgangsret«).
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder følgende definitioner:
1) »juridisk enhed«: en fysisk person eller en efter etableringsstedets nationale ret, EU-retten eller international ret oprettet juridisk person, der har status som retssubjekt og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter
2) »associeret enhed«: en juridisk enhed, der er underlagt en deltagers direkte eller indirekte kontrol eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som deltageren, idet en sådan kontrol kan antage de former, der er nævnt i artikel 7, stk. 2
3) »rimelige vilkår«: passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med en anmodning om adgangsret, såsom den faktiske eller potentielle værdi af den forgrunds- eller baggrundsviden, som der anmodes om adgang til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte nyttiggørelse
4) »forgrundsviden«: resultater, herunder viden, der opstår under den pågældende indirekte aktion, uanset om de kan beskyttes, herunder ophavsrettigheder, designrettigheder, patentrettigheder, plantesortsrettigheder og lignende former for beskyttelse
5) »baggrundsviden«: viden, som er nødvendig for at gennemføre forskningen eller nyttiggøre resultaterne af den indirekte aktion, og som deltagerne besidder, før de tiltræder tilskudsaftalen, herunder ophavsrettigheder eller andre intellektuelle ejendomsrettigheder til denne viden, når de har indgivet ansøgning om disse rettigheder, før de tiltræder tilskudsaftalen
6) »deltager«: en juridisk enhed, der bidrager til en indirekte aktion, og som har rettigheder og pligter over for Fællesskabet
7) »forskningsorganisation«: en juridisk enhed, der er oprettet som en almennyttig organisation, og hvis hovedformål bl.a. er at udføre forskning eller teknologisk udvikling
8) »tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat
9) »associeret land«: et tredjeland, der er part i en international aftale indgået med Fællesskabet, og som i henhold til eller på grundlag af denne aftale bidrager til finansieringen af en del af eller hele rammeprogrammet
10) »international organisation«: en anden mellemstatslig organisation end Unionen, der har folkeretlig status som retssubjekt, eller en særorganisation, som en sådan international organisation har oprettet
11) »international organisation af europæisk interesse«: en international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa
12) »offentligt organ«: en juridisk enhed, der er etableret som offentligt organ ifølge national ret, eller en international organisation
13) »SMV'er«: mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF
14) »arbejdsprogram«: en plan, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af et særprogram, jf. artikel 6 i Rådets afgørelse 2012/94/Euratom af 19. december 2011 om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (13)
15) »finansieringsordninger«: de mekanismer for fællesskabsfinansiering af indirekte aktioner, der er fastlagt i bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom.
I forbindelse med stk. 1 i første afsnit forstås der med hensyn til fysiske personer, når der henvises til etableringssted, sædvanlig bopæl.
Artikel 3
Fortrolighed
Kommissionen og deltagerne behandler alle data, al viden og alle dokumenter, der meddeles dem som fortroligt materiale, jf. dog vilkårene i standardaftalen for tilskud, standardudnævnelsesbrevet eller kontrakten.
KAPITEL II
DELTAGELSE
Artikel 4
Særlige regler for fusionsenergiforskning
Forskrifterne i dette kapitel gælder med forbehold af de særlige regler for aktiviteter under temaområdet fusionsenergiforskning, jf. kapitel IV.
AFDELING 1
Minimumsbetingelser
Artikel 5
Generelle principper
1. Virksomheder, universiteter, forskningscentre og andre juridiske enheder, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land eller et tredjeland, kan deltage i en indirekte aktion, forudsat at minimumsbetingelserne i dette kapitel er opfyldt, inklusive eventuelle betingelser, der er fastsat i medfør af artikel 11.
2. Deltagelsen skal dog være underlagt den yderligere betingelse, at opfyldelsen af målene i traktatens artikel 1 og 2 fremmes, når der er tale om en indirekte aktion, jf. artikel 6 eller 8, hvor minimumsbetingelserne ikke omfatter deltagelse af en juridisk enhed, der er etableret i en medlemsstat.
3. Det Fælles Forskningscenter (JRC) kan deltage i indirekte aktioner på lige fod med og med de samme rettigheder og pligter som en juridisk enhed, der er etableret i en medlemsstat.
Artikel 6
Minimumsbetingelser
1. Der fastsættes følgende minimumsbetingelser for indirekte aktioner:
a)
der skal deltage mindst tre juridiske enheder, der alle er etableret i hver sin medlemsstat eller i hvert sit associerede land
b)
alle de tre juridiske enheder skal være indbyrdes uafhængige, jf. artikel 7.
2. Hvis JRC, en international organisation af europæisk interesse eller en enhed, der er oprettet i henhold til EU-lovgivningen, er en af deltagerne i en indirekte aktion, anses disse deltagere med henblik på stk. 1, litra a), for etableret i en anden medlemsstat eller et andet associeret land end de andre deltagere i den samme indirekte aktion.
Artikel 7
Uafhængighed
1. To juridiske enheder anses for indbyrdes uafhængige, når ingen af dem udøver direkte eller indirekte kontrol over den anden eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som den anden.
2. Med henblik på stk. 1 kan kontrol bl.a. antage en af følgende former:
a)
direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele i den pågældende juridiske enhed efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet af denne enheds aktionærer eller medejere
b)
direkte eller indirekte besiddelse, de facto eller de jure, af beslutningsmyndigheden i den pågældende juridiske enhed.
3. Dog anses følgende forbindelser mellem juridiske enheder ikke i sig selv for at udgøre kontrollerende indflydelse:
a)
det samme offentlige holdingselskab, den samme institutionelle investor eller det samme venturekapitalselskab besidder direkte eller indirekte over 50 % af de udstedte kapitalandele efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet blandt aktionærerne eller medejerne
b)
det samme offentlige organ ejer eller fører tilsyn med de pågældende juridiske enheder.
Artikel 8
Samordnings- og støtteaktioner samt forskeres uddannelse og karriereudvikling
Minimumsbetingelsen for samordnings- og støtteaktioner og aktioner til forskeres uddannelse og karriereudvikling er, at der deltager én juridisk enhed.
Stk. 1 gælder ikke for aktioner, der har til formål at koordinere forskningsaktiviteter.
Artikel 9
Enedeltager
Når minimumsbetingelserne for en indirekte aktion er opfyldt med et antal deltagere, der tilsammen udgør en juridisk enhed, kan denne være eneste deltager i en indirekte aktion, hvis den er etableret i en medlemsstat eller et associeret land.
Artikel 10
Internationale organisationer og juridiske enheder etableret i tredjelande
Hvis minimumsbetingelserne i dette kapitel og de yderligere betingelser, der måtte være fastsat i særprogrammerne eller de relevante arbejdsprogrammer, er opfyldt, kan internationale organisationer og juridiske enheder, der er etableret i tredjelande, deltage i indirekte aktioner.
Artikel 11
Yderligere betingelser
Ud over minimumsbetingelserne i dette kapitel kan der i særprogrammerne eller arbejdsprogrammerne fastsættes yderligere betingelser for det mindste antal deltagere.
Samme sted kan der også, afhængigt af den indirekte aktions art og formål, fastsættes yderligere betingelser for deltagertype og i givet fald etableringssted.
AFDELING 2
Procedurer
Underafdeling 1
Forslagsindkaldelser
Artikel 12
Forslagsindkaldelser
1. Kommissionen udsender indkaldelser af forslag til indirekte aktioner som foreskrevet i de relevante særprogrammer og arbejdsprogrammer.
Foruden den offentliggørelse, der foreskrives i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, offentliggør Kommissionen forslagsindkaldelserne på Europa-Kommissionens websted for rammeprogrammet for via særlige informationskanaler og via de nationale kontaktpunkter, som medlemsstaterne og de associerede lande har oprettet.
2. I givet fald præciserer Kommissionen i forslagsindkaldelsen, at deltagerne ikke behøver indgå en konsortieaftale.
3. Forslagsindkaldelserne skal indeholde præcise målsætninger for at sikre, at ansøgerne ikke indgiver forslag unødigt.
Artikel 13
Undtagelser
Kommissionen udsender ikke forslagsindkaldelser angående:
a)
samordnings- og støtteaktioner, der skal udføres af juridiske enheder, som er udpeget i særprogrammerne eller - hvor særprogrammerne i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 tillader, at arbejdsprogrammerne udpeger støttemodtagere - i arbejdsprogrammerne
b)
samordnings- og støtteaktiviteter, der består i køb af varer eller tjenesteydelser, som er omfattet af finansforordningens bestemmelser om offentlige indkøb
c)
samordnings- og støtteaktiviteter i forbindelse med udnævnelse af uafhængige eksperter
d)
andre aktiviteter, når finansforordningen eller forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 giver mulighed for det.
Underafdeling 2
Bedømmelse og udvælgelse af forslag og tildeling af støtte
Artikel 14
Bedømmelse, udvælgelse og støttetildeling
1. Kommissionen bedømmer alle forslag, der indgives på grundlag af en forslagsindkaldelse; bedømmelsen bygger på bedømmelsesprincipperne og udvælgelses- og tildelingskriterierne.
Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Kriterierne for bedømmelse og udvælgelse inden for disse rammer specificeres i arbejdsprogrammet, som kan suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler, eller der kan fastsættes nærmere regler for anvendelsen af kriterierne.
2. Forslag, der strider mod grundlæggende etiske principper eller ikke opfylder betingelserne i særprogrammet, arbejdsprogrammet eller forslagsindkaldelsen, udvælges ikke. Sådanne forslag kan når som helst udelukkes fra bedømmelses-, udvælgelses- og tildelingsproceduren.
3. Forslag prioriteres efter bedømmelsesresultaterne. Der træffes beslutning om finansiering ud fra denne prioritering.
Artikel 15
Procedurer for indgivelse, bedømmelse, udvælgelse og støttetildeling
1. Når forslagsindkaldelsen foreskriver, at bedømmelsen foregår i to trin, går kun forslag, der godkendes i første trin, hvor det bedømmes efter et begrænset sæt kriterier, videre til fortsat bedømmelse.
2. Når forslagsindkaldelsen foreskriver, at forslag indgives i to faser, anmodes kun de ansøgere, hvis forslag opfylder bedømmelsen for første fase, om at indgive et komplet forslag i anden fase.
Alle ansøgere underrettes hurtigt om resultaterne af bedømmelsen i første fase.
3. Kommissionen vedtager og offentliggør procedureregler for indgivelse af forslag samt for bedømmelse, udvælgelse og tildeling og offentliggør ansøgervejledninger, herunder vejledninger for bedømmere. Den fastsætter navnlig nærmere regler for tofaseproceduren for indgivelse af forslag (herunder med hensyn til omfanget og karakteren af forslaget i første fase og omfanget og karakteren af hele forslaget i anden fase) og totrinsproceduren for bedømmelse af forslag.
Kommissionen giver oplysninger om og fastlægger procedurer for ansøgernes adgang til retlig prøvelse.
4. Deltagelsesreglerne, der skal sikre konsekvent kontrol af deltagerne, hvad angår deres eksistens, juridiske status samt deres operationelle og økonomiske formåen, i indirekte aktioner, som støttes i form af et tilskud under Unionens syvende rammeprogram og under Fællesskabets syvende rammeprogram vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2007) 2466 af 13. juni 2007, finder anvendelse på rammeprogrammet.
Kommissionen afholder sig fra fornyet kontrol, medmindre den pågældende deltagers forhold har ændret sig.
Artikel 16
Udnævnelse af uafhængige eksperter
1. Kommissionen udnævner uafhængige eksperter, som bistår ved bedømmelser af forslag.
I forbindelse med samordnings- og støtteaktiviteter som omhandlet i artikel 13 udnævner Kommissionen kun uafhængige eksperter, hvis den finder det hensigtsmæssigt.
2. Kriterierne for udvælgelse af uafhængige eksperter er, at de er i besiddelse af færdigheder og viden, der svarer til de opgaver, de skal løse. I de tilfælde, hvor uafhængige eksperter skal behandle klassificerede oplysninger, skal de have den fornødne sikkerhedsgodkendelse til udnævnelsen.
Uafhængige eksperter findes og udvælges på grundlag af indkaldelser af ansøgninger fra enkeltpersoner og indkaldelser henvendt til relevante organisationer såsom nationale forskningsorganer, forskningsinstitutioner eller virksomheder med henblik på opstilling af lister over egnede kandidater.
Hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt, kan den udvælge enhver person med de fornødne færdigheder uden for listerne.
Der træffes foranstaltninger for at sikre en rimelig kønsbalance, når der nedsættes grupper af uafhængige eksperter.
3. Når Kommissionen udnævner uafhængige eksperter, sikrer den sig, at disse ikke stilles over for interessekonflikter i forbindelse med de emner, de skal udtale sig om.
4. Kommissionen underskriver et udnævnelsesbrev mellem Fællesskabet og den enkelte uafhængige ekspert på grundlag af det standardudnævnelsesbrev, som er vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2008) 4617 af 21. august 2008.
5. Kommissionen offentliggør én gang om året i et passende medie en liste over de uafhængige eksperter, der har bistået den i forbindelse med rammeprogrammet og hvert enkelt særprogram.
Underafdeling 3
Gennemførelse og tilskudsaftaler
Artikel 17
Generelle bestemmelser
1. Deltagerne gennemfører den indirekte aktion og træffer alle nødvendige og rimelige foranstaltninger med henblik herpå. Deltagerne i den samme indirekte aktion er over for Fællesskabet solidarisk ansvarlige for, at arbejdet gennemføres.
2. På grundlag af standardtilskudsaftalen, jf. artikel 18, og under hensyntagen til den pågældende finansieringsordnings særlige kendetegn udarbejder Kommissionen en tilskudsaftale mellem Fællesskabet og deltagerne.
3. Deltagerne indgår ingen forpligtelser, der er uforenelige med tilskudsaftalen.
4. Hvis en deltager ikke opfylder sine forpligtelser, for så vidt angår den tekniske gennemførelse af den indirekte aktion, opfylder de andre deltagere tilskudsaftalen uden supplerende tilskud fra Fællesskabet, medmindre Kommissionen udtrykkeligt fritager dem for den forpligtelse.
5. Bliver det umuligt at gennemføre en indirekte aktion, eller gennemfører deltagerne den ikke, sørger Kommissionen for, at den afsluttes.
6. Deltagerne sørger for, at Kommissionen holdes underrettet om enhver begivenhed, der kunne påvirke den indirekte aktions gennemførelse eller Fællesskabets interesser.
7. Hvis det er fastsat i tilskudsaftalen, kan deltagerne i den indirekte aktion lade visse dele af arbejdet udføre af en tredjepart i underentreprise.
8. Kommissionen fastlægger procedurer for deltagernes adgang til retlig prøvelse.
Artikel 18
Generelle bestemmelser i tilskudsaftaler
1. Den standardtilskudsaftale, som er vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2007) 1509 af 10. april 2007 finder anvendelse på rammeprogrammet.
En tilskudsaftale fastsætter deltagernes rettigheder og pligter over for Fællesskabet i overensstemmelse med afgørelse 2006/970/Euratom, denne forordning, finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 og almindelige EU-retlige principper.
På samme grundlag fastsætter den rettigheder og pligter for de juridiske enheder, der indtræder som nye deltagere i en igangværende indirekte aktion.
2. I givet fald fastsætter tilskudsaftalen, hvilken del af Fællesskabets finansieringsbidrag der bygger på godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, og hvilken del der bygger på enhedstakster (f.eks. på grundlag af tabeller over enhedsomkostninger) eller faste beløb.
3. Det fastsættes i tilskudsaftalen, hvilke ændringer i konsortiets sammensætning der kræver forudgående offentliggørelse af en indkaldelse af ansøgninger.
4. Tilskudsaftalen foreskriver, at Kommissionen får forelagt periodiske aktivitetsrapporter, hvor der gøres status over gennemførelsen af den pågældende indirekte aktion.
5. Tilskudsaftalen fastsætter eventuelt, at Kommissionen skal underrettes på forhånd om påtænkte overdragelser af ejendomsret til forgrundsviden til en tredjepart.
6. Når deltagerne ifølge tilskudsaftalen skal udføre aktiviteter til fordel for tredjeparter, bekendtgør de dette over for en bred offentlighed og identificerer, bedømmer og udvælger tredjeparterne efter en gennemsigtig, retfærdig og upartisk fremgangsmåde. Hvis det foreskrives i arbejdsprogrammet, fastsættes der kriterier for udvælgelse af sådanne tredjeparter i tilskudsaftalen. Kommissionen forbeholder sig ret til at modsætte sig udvælgelsen af tredjeparter.
7. Hvis en betydelig ændring af standardaftalen for tilskud som nævnt i stk. 1 viser sig nødvendig, reviderer Kommissionen den, hvor det er relevant, i nært samarbejde med medlemsstaterne.
8. Standardtilskudsaftalen lever op til de almindelige principper i det europæiske charter for forskere og adfærdskodeks for ansættelse af forskere. Aftalen omhandler efter forholdene samspil med uddannelse på alle niveauer, vilje og evne til at fremme dialog og debat om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater med et bredt publikum, der rækker uden for forskerkredse, aktiviteter, der kan øge kvinders deltagelse og rolle i forskningen, og aktiviteter, der behandler samfundsmæssige og økonomiske aspekter af forskningen.
9. Standardtilskudsaftalen indeholder bestemmelser om tilsyn og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant samt Revisionsretten.
10. Tilskudsaftalen fastsætter frister for, hvornår deltagerne skal give de forskellige meddelelser, der er omhandlet i denne forordning.
Artikel 19
Bestemmelser om adgangsret, nyttiggørelse og formidling
1. Tilskudsaftalen fastsætter deltagernes rettigheder og pligter med hensyn til adgangsret, nyttiggørelse og formidling, i det omfang de ikke er fastsat i denne forordning.
Med dette formål foreskriver den, at der forelægges Kommissionen en plan for nyttiggørelse og formidling af forgrundsviden.
2. Tilskudsaftalen foreskriver, på hvilke betingelser deltagerne kan gøre indsigelse mod, at Kommissionens bemyndigede repræsentanter foretager en teknologisk revision af nyttiggørelsen og formidlingen af forgrundsviden.
Artikel 20
Bestemmelser om opsigelse
Det anføres i tilskudsaftalen, med hvilke grunde den kan opsiges helt eller delvis, navnlig manglende efterlevelse af denne forordning, manglende præstationer eller brud på aftalen; desuden specificeres følgerne af en deltagers manglende efterlevelse for de andre deltagere.
Artikel 21
Særlige bestemmelser
1. Tilskudsaftaler om indirekte aktioner til støtte for bestående forskningsinfrastruktur og i givet fald ny forskningsinfrastruktur indeholder særlige bestemmelser om fortrolighed, offentliggørelse, adgangsret og forpligtelser, der kunne berøre infrastrukturens brugere.
2. Tilskudsaftaler om indirekte aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling indeholder særlige bestemmelser om fortrolighed, adgangsret og forpligtelser vedrørende de forskere, der drager fordel af aktionen.
3. For at beskytte medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. traktatens artikel 24, fastsættes der i givet fald særlige bestemmelser om fortrolighed, klassificering af oplysninger, adgangsret, overdragelse af ejendomsret til forgrundsviden og nyttiggørelse af forgrundsviden i tilskudsaftalen.
Artikel 22
Undertegnelse og tiltrædelse
Tilskudsaftaler træder i kraft, når de er underskrevet af koordinatoren og Kommissionen.
De gælder for alle deltagere, der formelt har tiltrådt dem.
Underafdeling 4
Konsortier
Artikel 23
Konsortieaftaler
1. Medmindre andet er bestemt i indkaldelsen af forslag, indgår alle deltagere i en indirekte aktion en aftale, i det følgende benævnt »konsortieaftale«, hvori bl.a. følgende fastsættes:
a)
konsortiets interne organisation
b)
fordelingen af Fællesskabets finansieringsbidrag
c)
regler til supplering af reglerne i kapitel III og om tilhørende bestemmelser i tilskudsaftalen
d)
løsning af interne tvister, herunder tilfælde af magtmisbrug
e)
aftaler mellem deltagerne om ansvar, godtgørelse og fortrolighed.
2. Kommissionen fastlægger og offentliggør retningslinjer om de vigtigste spørgsmål, som deltagerne kan anføre i konsortieaftalerne.
Artikel 24
Koordinator
1. De juridiske enheder, der ønsker at deltage i en indirekte aktion, udpeger blandt deltagerne en person, der som koordinator udfører følgende opgaver i overensstemmelse med denne forordning, finansforordningen, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 og tilskudsaftalen:
a)
fører tilsyn med, at deltagerne i den indirekte aktion opfylder deres forpligtelser
b)
kontrollerer, at de juridiske enheder, der er anført i tilskudsaftalen, iagttager de formaliteter, der er nødvendige for tiltrædelse af tilskudsaftalen
c)
modtager Fællesskabets finansieringsbidrag og fordeler det i overensstemmelse med konsortieaftalen og tilskudsaftalen
d)
opbevarer bilag og fører regnskab vedrørende Fællesskabets finansieringsbidrag og informerer Kommissionen om dets fordeling i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, litra b), og artikel 35
e)
formidler effektiv og korrekt kommunikation mellem deltagerne og aflægger regelmæssigt rapport om udviklingen i projektet til deltagerne og Kommissionen.
2. Det skal fremgå af tilskudsaftalen, hvem der er koordinator.
Udpegning af en ny koordinator kræver skriftligt samtykke fra Kommissionen.
Artikel 25
Ændringer i et konsortium
1. Deltagerne i en indirekte aktion kan i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i konsortieaftalen vedtage at inddrage en ny deltager eller at lade en eksisterende deltager udgå.
2. En juridisk enhed, der slutter sig til en igangværende aktion, skal tiltræde tilskudsaftalen.
3. I særlige tilfælde offentliggør konsortiet, når det er fastsat i tilskudsaftalen, en indkaldelse og sikrer, at den formidles bredt via bestemte informationsmedier, herunder på internetsider for rammeprogrammet, ved annoncering i fagpressen eller i brochurer og gennem de nationale kontaktpunkter, medlemsstaterne og de associerede lande har oprettet med henblik på information og støtte.
Konsortiet bedømmer de indkomne ansøgninger på baggrund af de kriterier, der er bestemmende for den oprindelige aktion, med bistand fra uafhængige eksperter, som udpeges af konsortiet i overensstemmelse med principperne i artikel 14 og 16.
4. Konsortiet underretter Kommissionen om ethvert forslag til ændring i sin sammensætning, og denne kan gøre indsigelse indtil 45 dage efter underretningen.
Ændringer i konsortiets sammensætning, som er knyttet til forslag om andre ændringer i tilskudsaftalen, som ikke hænger direkte sammen med ændringen i sammensætningen, kræver skriftligt samtykke fra Kommissionen.
Underafdeling 5
Tilsyn med og evaluering af programmer og indirekte aktioner og informationsformidling
Artikel 26
Tilsyn og evaluering
1. Kommissionen fører tilsyn med gennemførelsen af indirekte aktioner på grundlag af de periodiske aktivitetsrapporter, der forelægges i overensstemmelse med standardtilskudsaftalen, jf. artikel 18.
Kommissionen fører især tilsyn med gennemførelsen af den plan for nyttiggørelse og formidling af forgrundsviden, som er forelagt i henhold til artikel 19, stk. 1, andet afsnit.
Med dette for øje kan Kommissionen lade sig bistå af uafhængige eksperter, der udnævnes i henhold til artikel 16.
2. Kommissionen opretter og ajourfører et informationssystem, der gør det muligt at gennemføre det tilsyn, der er nævnt i stk. 1, på en effektiv og sammenhængende måde for hele rammeprogrammet.
Kommissionen offentliggør i et passende medie oplysninger om de projekter, der modtager støtte, jf. dog artikel 3.
3. Tilsynet og evalueringen som omhandlet i artikel 6 i afgørelse 2012/93/Euratom skal inddrage aspekter vedrørende anvendelsen af denne forordning og skal omfatte de budgetmæssige konsekvenser af ændringerne af omkostningsberegningssystemet i forhold til Fællesskabets syvende rammeprogram, og deres indvirkning på deltagernes administrative byrde.
4. Kommissionen udnævner i henhold til artikel 16 uafhængige eksperter til at bistå med de fornødne evalueringer under rammeprogrammet og dets særprogrammer og om nødvendigt til evaluering af tidligere rammeprogrammer.
5. Derudover kan Kommissionen nedsætte grupper af uafhængige eksperter, der udnævnes i henhold til artikel 16, til at rådgive den om udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets forskningspolitik.
Artikel 27
Oplysninger, der skal stilles til rådighed
1. Med forbehold af artikel 3 stiller Kommissionen efter anmodning sine relevante oplysninger om forgrundsviden, der hidrører fra arbejde, som er udført i forbindelse med en indirekte aktion, til rådighed for enhver medlemsstat eller ethvert associeret land, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
Oplysningerne har betydning for offentlige interesser.
b)
Deltagerne har ikke givet holdbare og tilstrækkelige grunde til, at de pågældende oplysninger bør tilbageholdes.
2. Tilrådighedsstillelse af oplysninger efter stk. 1 kan under ingen omstændigheder anses for at indebære, at der overdrages rettigheder eller pligter fra Kommissionen eller de øvrige deltagere til modtageren.
Modtageren skal dog behandle alle sådanne oplysninger som fortrolige, medmindre de bliver offentlige eller gøres offentligt tilgængelige af deltagerne eller de er meddelt til Kommissionen uden fortrolighedskrav.
AFDELING 3
Finansieringsbidrag fra fællesskabet
Underafdeling 1
Støtteberettigede deltagere og tilskudsformer
Artikel 28
Støtteberettigede deltagere
1. Følgende juridiske enheder, der deltager i en indirekte aktion, kan få finansieringsbidrag fra Fællesskabet:
a)
juridiske enheder, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land eller oprettet i henhold til EU-lovgivningen
b)
internationale organisationer af europæisk interesse.
2. Fællesskabet kan yde finansieringsbidrag til en deltagende international organisation, der ikke er en international organisation af europæisk interesse, og til en juridisk enhed, der er etableret i et tredjeland, som ikke er et associeret land, hvis blot én af følgende betingelser er opfyldt:
a)
Der er bestemmelser herom i særprogrammerne eller det relevante arbejdsprogram.
b)
Bidraget er afgørende for gennemførelse af den indirekte aktion.
c)
Der er fastsat bestemmelser om bidraget i en bilateral aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde eller i en anden ordning mellem Fællesskabet og det land, den juridiske enhed er etableret i.
Artikel 29
Tilskudsformer
Fællesskabets finansieringsbidrag til tilskud under bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom bygger på hel eller delvis godtgørelse af støtteberettigede omkostninger.
Fællesskabets finansieringsbidrag kan dog ydes i form af enhedstakstfinansiering, f.eks. på grundlag af tabeller over enhedsomkostninger eller som fast beløb, eller en kombination af godtgørelse af støtteberettigede omkostninger og enhedstakster og faste beløb. Fællesskabets finansieringsbidrag kan også ydes i form af stipendier eller priser.
Arbejdsprogrammerne og forslagsindkaldelserne angiver de tilskudsformer, som skal anvendes i de pågældende aktioner.
Artikel 30
Godtgørelse af støtteberettigede omkostninger
1. Indirekte aktioner, der finansieres af tilskud, medfinansieres af deltagerne.
Når Fællesskabet yder finansieringsbidrag som godtgørelse for støtteberettigede omkostninger, må dette ikke resultere i overskud.
2. Indtægter bliver taget i betragtning ved udbetalingen af tilskuddet, når aktionen er gennemført.
3. Omkostninger ved gennemførelse af en indirekte aktion skal opfylde følgende betingelser for at være støtteberettigede:
a)
De skal være faktiske.
b)
De skal være afholdt under aktionens gennemførelse; dog kan tilskudsaftalen fastsætte, at denne bestemmelse fraviges, for så vidt angår slutrapporter.
c)
De skal være fastslået i overensstemmelse med deltagerens sædvanlige regnskabs- og administrationsprincipper og -praksis og anvendt med det ene formål at nå aktionens mål og forventede resultater på en måde, der opfylder principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.
d)
De skal være opført i deltagerens regnskaber og betalt, og hvis tredjeparter bidrager, skal de være opført i tredjeparternes regnskaber.
e)
Der skal være fratrukket ikke-støtteberettigede omkostninger, herunder identificerbare indirekte skatter som f.eks. moms, afgifter, debetrenter, hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser, valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i et andet EU-projekt, gæld og gældsomkostninger, uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter og alle andre omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i litra a) til d).
I første afsnit, litra a), kan der anvendes gennemsnitspersonaleudgifter, hvis de er i overensstemmelse med deltagerens sædvanlige regnskabs- og administrationsprincipper og -praksis og ikke afviger væsentligt fra de faktiske omkostninger.
4. Fællesskabets finansieringsbidrag beregnes ud fra omkostningerne til den indirekte aktion som helhed, men godtgørelsen baseres på de omkostninger, hver enkelt deltager indrapporterer.
Artikel 31
Direkte og indirekte omkostninger, der er støtteberettigede
1. Støtteberettigede omkostninger udgøres af omkostninger, der kan henføres direkte til aktionen (i det følgende »direkte støtteberettigede omkostninger«) og omkostninger, der ikke kan henføres direkte til aktionen, men som er afholdt i umiddelbar forbindelse med direkte, støtteberettigede omkostninger, der henføres til aktionen (i det følgende »indirekte støtteberettigede omkostninger«).
2. Godtgørelse af deltagernes omkostninger baseres på deres støtteberettigede direkte og indirekte omkostninger.
En deltager kan i henhold til artikel 30, stk. 3, litra c), anvende en forenklet metode til beregning af sine indirekte støtteberettigede omkostninger som juridisk enhed, hvis denne metode er i overensstemmelse med den pågældendes sædvanlige regnskabs- og administrationsprincipper og -praksis. De principper, der skal følges i den henseende, fastlægges i standardtilskudsaftalen.
3. Der kan i tilskudsaftalen fastsættes en procentdel, som godtgørelse af indirekte, støtteberettigede omkostninger højst kan udgøre af de direkte støtteberettigede omkostninger minus direkte støtteberettigede omkostninger til underentrepriser; det er især tilfældet for samordnings- og støtteaktioner og visse aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling.
4. Som en undtagelse fra stk. 2 kan en deltager til dækning af indirekte støtteberettigede omkostninger vælge en enhedstakst relateret til deltagerens samlede direkte støtteberettigede omkostninger minus direkte støtteberettigede omkostninger til underentrepriser eller godtgørelse af tredjeparts omkostninger.
Kommissionen fastsætter passende enhedstakster ud fra en realistisk vurdering af de faktiske indirekte omkostninger i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.
5. Offentlige almennyttige organer, sekundære og højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer og SMV'er, som ikke med sikkerhed kan angive deres faktiske indirekte omkostninger i forbindelse med den pågældende aktion, når de deltager i finansieringsordninger, der omfatter forskning, teknologisk udvikling og demonstration som omhandlet i artikel 32, kan vælge en enhedstakst svarende til 60 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger.
6. Alle enhedstakster fastlægges i standardtilskudsaftalen.
Artikel 32
Maksimalt finansieringsbidrag
1. Fællesskabets finansieringsbidrag til forskning og teknologisk udvikling kan beløbe sig til højst 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
Dog kan det for offentlige almennyttige organer, sekundære og højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer og SMV'er beløbe sig til højst 75 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
2. Fællesskabets finansieringsbidrag til demonstration kan beløbe sig til højst 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
3. Fællesskabets finansieringsbidrag til aktiviteter, der understøttes af samordnings- og støtteaktioner og aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling, kan beløbe sig til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
4. Fællesskabets finansieringsbidrag til ledelse, herunder attest for årsregnskaberne, samt andre aktiviteter, der ikke er omfattet af stk. 1,2 og 3, kan beløbe sig til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
De andre aktiviteter, der er omhandlet i første afsnit, kan eksempelvis bestå i uddannelse inden for aktioner, der ikke er omfattet af finansieringsordningen til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling, samt koordinering, netsamarbejde og formidling.
5. Ved anvendelse af stk. 1-4 lægges de støtteberettigede omkostninger og indtægter til grund, når Fællesskabets finansieringsbidrag beregnes.
6. Stk. 1-5 finder anvendelse på indirekte aktioner, hvor enhedstakstfinansiering eller finansiering med faste beløb anvendes for hele den indirekte aktion.
Artikel 33
Rapportering og revision af støtteberettigede omkostninger
1. Der forelægges periodiske rapporter for Kommissionen om støtteberettigede omkostninger, renteindtægter som følge af forhåndsudbetalinger og indtægter i forbindelse med den pågældende indirekte aktion, i de relevante tilfælde ledsaget af en attest for årsregnskaberne, i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.
Eventuel medfinansiering af den pågældende aktion skal rapporteres og i givet fald attesteres ved aktionens afslutning.
2. Uanset finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 kræves der kun attest for årsregnskaberne, når det samlede beløb af mellemliggende betalinger og saldobetalinger til en deltager udgør mindst 375 000 EUR i forbindelse med en indirekte aktion.
For indirekte aktioner af højst to års varighed skal deltageren dog ikke fremvise mere end én attest for årsregnskaberne, nemlig ved projektets afslutning.
Der kræves ikke attest for årsregnskaberne for indirekte aktioner, som godtgøres fuldt ud i form af faste beløb og enhedstakster.
3. Når der er tale om offentlige organer, forskningsorganisationer og sekundære og højere uddannelsesinstitutioner, kan den i stk. 1 krævede attest for årsregnskaberne udstedes af en kompetent embedsmand.
Artikel 34
Ekspertisenet
1. Arbejdsprogrammet fastsætter de former for tilskud, der skal anvendes i forbindelse med ekspertisenet.
2. Når Fællesskabets finansieringsbidrag til ekspertisenet har form af et fast beløb, beregnes det ud fra antallet af forskere, som skal inkluderes i ekspertisenettet, og aktionens varighed. Enheden for faste beløb er 23 500 EUR pr. år pr. forsker.
Kommissionen justerer beløbet i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.
3. Det fastsættes i arbejdsprogrammet, hvor mange deltagere og, når det er relevant, hvor mange forskere der kan indgå i beregningsgrundlaget for det maksimale faste beløb. Dog kan der være flere deltagere end det maksimale antal, der ligger til grund for fastsættelse af finansieringsbidraget.
4. Finansieringsbidraget udbetales periodisk i trancher.
De periodiske trancher udbetales, efterhånden som det fælles aktivitetsprogram gennemføres, idet integrationen af forskningsressourcer og forskningskapacitet måles ud fra resultatindikatorer, der efter forhandling med konsortiet er fastsat i tilskudsaftalen.
Underafdeling 2
Udbetaling, fordeling, inddrivelse og garanti
Artikel 35
Udbetaling og fordeling
1. Fællesskabets finansieringsbidrag udbetales uden unødig forsinkelse til deltagerne via koordinatoren.
2. Koordinatoren opbevarer bilag, således at det til enhver tid kan fastslås, hvor stor en andel af fællesskabsmidlerne hver enkelt deltager har modtaget.
Koordinatoren forelægger Kommissionen disse oplysninger på anmodning.
Artikel 36
Inddrivelse
Kommissionen kan vedtage en inddrivelsesbeslutning i overensstemmelse med finansforordningen.
Artikel 37
Mekanisme til at undgå risici
1. Hver deltagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. stk. 2-5.
2. For at forvalte risikoen for, at Fællesskabets udestående beløb ikke kan inddrives, har Kommissionen oprettet og driver deltagergarantifonden (i det følgende »fonden«), jf. bilaget.
Renter oppebåret af fonden indgår i denne og anvendes udelukkende til de formål, der er anført i bilagets punkt 3, jf. dog bilagets punkt 4.
3. Det bidrag, der ydes til fonden af en deltager i en indirekte aktion i form af et tilskud, må ikke overstige 5 % af det finansieringsbidrag, Fællesskabet skal betale deltageren. Ved aktionens afslutning betales bidraget til fonden tilbage til deltageren via koordinatoren, jf. dog stk. 4.
4. Hvis de renter, som fonden har givet, ikke er tilstrækkelige til at dække de beløb, der skal indbetales til Fællesskabet, kan Kommissionen trække op til én procent af Fællesskabets finansieringsbidrag til en deltager fra det beløb, der skal tilbagebetales til deltageren.
5. Det fradrag, der er omhandlet i stk. 4, gælder ikke for offentlige organer, juridiske enheder, hvis deltagelse i den indirekte aktion garanteres af en medlemsstat eller et associeret land, og sekundære og højere uddannelsesinstitutioner.
6. Kommissionen kontrollerer på forhånd kun den økonomiske formåen hos koordinatorerne og hos de deltagere, bortset fra dem, der er omhandlet i stk. 5, der ansøger om et finansieringsbidrag fra Fællesskabet til en indirekte aktion, der overstiger 500 000 EUR, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder, hvor det på grundlag af allerede tilgængelige oplysninger er berettiget at tvivle på disse deltageres økonomiske formåen.
7. Deltagergarantifonden betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Deltagerne må ikke afkræves eller pålægges krav om yderligere garanti eller sikkerhedsstillelse.
KAPITEL III
FORMIDLING, NYTTIGGØRELSE OG ADGANGSRET
AFDELING 1
Forgrundsviden
Artikel 38
Særlige regler for fusionsenergiforskning
Forskrifterne i dette kapitel gælder med forbehold af de særlige regler for aktiviteter under forskningstemaet fusionsenergiforskning, jf. kapitel IV.
Underafdeling 1
Ejendomsret
Artikel 39
Ejendomsret til forgrundsviden
1. Forgrundsviden, der hidrører fra arbejde udført som led i andre indirekte aktioner end de i stk. 3 omhandlede, tilhører de deltagere, som har udført det arbejde, der har skabt den pågældende forgrundsviden.
2. Hvis ansatte eller andet personale, der arbejder for en deltager, kan gøre krav på rettigheder til forgrundsviden, sørger deltageren for, at disse rettigheder kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagerens forpligtelser i medfør af tilskudsaftalen.
3. Fællesskabet har ejendomsretten til forgrundsviden i følgende tilfælde:
a)
samordnings- og støtteaktiviteter, der består i køb af varer eller tjenesteydelser, som er omfattet af finansforordningens bestemmelser om offentlige indkøb
b)
samordnings- og støtteaktioner, der implicerer uafhængige eksperter.
Artikel 40
Fælles ejendomsret til forgrundsviden
1. Hvis forgrundsviden er et resultat af flere deltageres fælles arbejde og deres respektive andel i arbejdet ikke kan fastslås, ejes denne viden af disse deltagere i fællesskab.
De indgår en aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes i overensstemmelse med betingelserne i tilskudsaftalen.
2. Hvis der endnu ikke er indgået en aftale om fælles ejendomsret, har hver af medejerne ret til at udstede ikke-eksklusive licenser til tredjeparter uden ret til at give underlicenser, under følgende forudsætninger:
a)
forudgående meddelelse til de andre medejere
b)
en rimelig kompensation til de andre medejere.
3. Kommissionen vejleder efter anmodning om aspekter, der eventuelt skal medtages i aftalen om fælles ejendomsret.
Artikel 41
Overdragelse af forgrundsviden
1. Ejeren af forgrundsviden kan overdrage denne til enhver juridisk enhed, jf. dog stk. 2-5 i denne artikel og artikel 42.
2. En deltager, der overdrager ejendomsretten til forgrundsviden, overdrager samtidig til rettighedsmodtageren sine forpligtelser vedrørende denne forgrundsviden, jf. tilskudsaftalen, herunder forpligtelsen til overdragelse til en eventuel efterfølgende rettighedsmodtager.
3. Når deltageren har pligt til at overdrage adgangsret, skal de andre deltagere i samme aktion have forudgående meddelelse herom og tilstrækkelige oplysninger om den nye ejer af denne forgrundsviden til, at de kan udøve deres adgangsret i henhold til tilskudsaftalen, med forbehold af eventuelle fortrolighedsbestemmelser.
De andre deltagere kan dog ved skriftlig aftale give afkald på deres ret til individuel forudgående meddelelse om overdragelse af ejendomsret fra en deltager til en nærmere bestemt tredjepart.
4. Når der er givet meddelelse som anført i stk. 3, første afsnit, kan enhver anden deltager modsætte sig enhver form for overdragelse af ejendomsret med den begrundelse, at det skader dennes adgangsret.
Kan en af de andre deltagere påvise, at dennes rettigheder vil lide skade, kan den påtænkte overdragelse først finde sted, når der er opnået enighed mellem de berørte parter.
5. Tilskudsaftalen kan, hvor det er relevant bestemme, at Kommissionen skal underrettes på forhånd om påtænkt overdragelse af ejendomsret eller påtænkt udstedelse af eksklusivlicens til en tredjepart, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med rammeprogrammet.
Artikel 42
Beskyttelse af europæisk konkurrenceevne, medlemsstaternes forsvarsinteresser og etiske principper
Kommissionen kan modsætte sig, at der til en tredjepart, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med rammeprogrammet, overdrages ejendomsret til forgrundsviden eller udstedes licens til forgrundsviden, hvis dette efter Kommissionens opfattelse ikke er i overensstemmelse med interessen i at udvikle den europæiske økonomis konkurrenceevne eller med medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. traktatens artikel 24, eller er uforeneligt med etiske principper.
I disse tilfælde kan overdragelsen af ejendomsret og udstedelsen af licens først finde sted, når der er truffet sikkerhedsforanstaltninger til Kommissionens tilfredshed.
Underafdeling 2
Beskyttelse, offentliggørelse, formidling og nyttiggørelse
Artikel 43
Beskyttelse af forgrundsviden
Hvis forgrundsviden kan anvendes erhvervsmæssigt, skal dens ejer sikre, at den beskyttes tilstrækkeligt og effektivt under behørig hensyntagen til egne berettigede interesser og de berettigede interesser, især kommercielle interesser, som de andre deltagere i den pågældende indirekte aktion har.
Når en deltager, der ikke er ejer af den pågældende forgrundsviden, påberåber sig sine berettigede interesser, må han i hvert enkelt tilfælde påvise, at han ville få påført uforholdsmæssig stor skade.
Hvis forgrundsviden kan anvendes erhvervsmæssigt, og ejeren heraf ikke beskytter denne viden og ikke overdrager den til andre deltagere, til en associeret enhed, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, eller til enhver anden tredjepart, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, i overensstemmelse med de tilknyttede forpligtelser, jf. artikel 41, må ingen formidling finde sted uden forudgående underretning af Kommissionen.
I så fald kan Kommissionen med den pågældende deltagers samtykke overtage ejendomsretten til denne forgrundsviden og træffe foranstaltninger til, at den bliver beskyttet forsvarligt. Den pågældende deltager kan kun afvise dette, hvis han kan påvise, at det vil påføre hans berettigede interesser uforholdsmæssig stor skade.
Artikel 44
Erklæring om økonomisk støtte fra Fællesskabet
Alle publikationer, alle patentansøgninger, der indgives af eller på vegne af en deltager, og enhver anden videnformidling vedrørende forgrundsviden skal indeholde en erklæring, der kan omfatte visuelle midler, om, at den pågældende forgrundsviden er blevet til med økonomisk støtte fra Fællesskabet.
Erklæringens udformning fastsættes i tilskudsaftalen.
Artikel 45
Nyttiggørelse og formidling
1. Deltagerne nyttiggør forgrundsviden, som de ejer, eller sørger for, at den bliver nyttiggjort.
2. Hver deltager sikrer, at forgrundsviden, som han har ejendomsret til, formidles så hurtigt som muligt. Undlader han dette, kan Kommissionen formidle denne forgrundsviden i henhold til traktatens artikel 12.
Tilskudsaftalen kan fastsætte frister herfor.
3. Formidlingsaktiviteter må ikke stride mod beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighedsbestemmelser og forgrundsvidenejerens berettigede interesser og medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. traktatens artikel 24.
4. De andre berørte deltagere skal have forudgående meddelelse om enhver formidlingsaktivitet.
De andre deltagere kan, når de har modtaget meddelelsen, gøre indsigelse, hvis de finder, at deres berettigede interesser i forhold til deres forgrunds- eller baggrundsviden kan blive påført uforholdsmæssig stor skade. I så fald må formidlingsaktiviteten først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser.
AFDELING 2
Adgangsret til baggrunds- og forgrundsviden
Artikel 46
Baggrundsviden, der er omfattet
Deltagerne kan afgrænse den baggrundsviden, der er brug for til den indirekte aktion, og udelukke bestemte dele af denne baggrundsviden, hvis det er hensigtsmæssigt.
Artikel 47
Principper
1. Ansøgninger om adgangsret skal indgives skriftligt.
2. Adgangsret indebærer ikke ret til at give underlicenser, medmindre ejeren af den pågældende forgrunds- eller baggrundsviden har givet sit samtykke.
3. Der kan gives eksklusivlicenser til forgrunds- eller baggrundsviden, hvis alle de andre deltagere skriftligt giver afkald på deres adgangsret til den.
4. I aftaler, der giver deltagere eller tredjeparter adgangsret til forgrunds- eller baggrundsviden, skal det sikres, at andre deltageres potentielle adgangsret ikke indskrænkes, jf. dog stk. 3.
5. Deltagere i samme aktion underretter hurtigst muligt hinanden om eventuelle begrænsninger i indrømmelsen af adgangsret til baggrundsviden og om andre begrænsninger, som kan påvirke indrømmelsen af adgangsret væsentligt, jf. dog artikel 48 og 49 samt tilskudsaftalen.
6. En deltagers pligt til at give de andre deltagere i samme indirekte aktion adgangsret ifølge bestemmelserne i tilskudsaftalen indskrænkes ikke af, at dennes deltagelse i aktionen ophører.
Artikel 48
Adgangsret med henblik på gennemførelsen af indirekte aktioner
1. Der gives deltagere i den samme indirekte aktion adgangsret til forgrundsviden, der er nødvendig for, at de kan udføre deres eget arbejde i den indirekte aktion.
Denne adgangsret gives royaltyfrit.
2. Der gives deltagere i den samme indirekte aktion adgangsret til baggrundsviden, der er nødvendig for, at de kan udføre deres eget arbejde i den indirekte aktion, hvis den pågældende deltager har ret til at give sådan adgangsret.
Denne adgangsret gives royaltyfrit, medmindre alle deltagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen.
Artikel 49
Adgangsret med henblik på nyttiggørelse
1. Der gives deltagere i den samme indirekte aktion adgangsret til forgrundsviden, der er nødvendig for, at de kan nyttiggøre deres egen forgrundsviden.
Hvis der er enighed om det, gives denne adgangsret enten på rimelige vilkår eller royaltyfrit.
2. Der gives deltagere i samme indirekte aktion adgangsret til baggrundsviden, der er nødvendig for, at de kan nyttiggøre deres egen forgrundsviden, hvis den pågældende deltager har ret til at give sådan adgangsret.
Hvis der er enighed om det, gives denne adgangsret enten på rimelige vilkår eller royaltyfrit.
3. En associeret enhed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, har også adgangsret, jf. stk. 1 og 2, til forgrunds- og baggrundsviden på samme betingelser som den deltager, den er associeret med, medmindre andet er fastsat i tilskudsaftalen eller konsortieaftalen.
4. Anmodninger om adgangsret efter stk. 1, 2 og 3 kan fremsættes i indtil et år efter et af følgende tidspunkter:
a)
når den indirekte aktion er afsluttet
b)
når ejeren af den pågældende baggrunds- eller forgrundsviden ophører med at deltage.
Deltagerne kan fastsætte en anden tidsgrænse.
KAPITEL IV
SÆRLIGE DELTAGELSESREGLER FOR AKTIVITETER UNDER FORSKNINGSTEMAET "FUSIONSENERGIFORSKNING"
Artikel 50
Anvendelsesområde
Reglerne i dette kapitel gælder for aktiviteter under forskningstemaet fusionsenergiforskning, jf. særprogrammet. I tilfælde af konflikt mellem reglerne i dette kapitel og reglerne i kapitel I og II gælder reglerne i dette kapitel.
Artikel 51
Gennemførelse af fusionsenergiforskning
Aktiviteterne under forskningstemaet fusionsenergiforskning kan gennemføres efter de procedurer og regler for formidling og nyttiggørelse, der gælder inden for følgende rammer:
a)
associeringsaftalerne mellem Fællesskabet og medlemsstaterne eller associerede tredjelande eller juridiske enheder i medlemsstater eller associerede tredjelande
b)
den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi, EFDA-aftalen (European Fusion Development Agreement), der er indgået mellem Fællesskabet og organisationer, der er etableret i eller handler på vegne af medlemsstater og associerede lande
c)
Det Europæiske Fællesforetagende for Den Internationale Termonukleare Forsøgsreaktor (ITER), der bygger på bestemmelserne i traktatens afsnit II, kapitel 5
d)
internationale aftaler om samarbejde med tredjelande eller juridiske enheder, der måtte blive etableret ved en sådan aftale, særlig ITER-aftalen og »bredere strategi«-aftaler
e)
andre multilaterale aftaler mellem Fællesskabet og associerede organisationer, særlig aftalen om personalemobilitet
f)
Aktioner med omkostningsdeling, der tager sigte på at fremme og bidrage til fusionsenergiforskning sammen med organer i medlemsstater eller lande, der er associeret med rammeprogrammet, men som ikke har indgået associeringsaftaler.
Artikel 52
Finansieringsbidrag fra Fællesskabet
1. I associeringsaftaler som anført i artikel 51, litra a), og for aktioner med omkostningsdeling som anført i artikel 51, litra f), fastsættes der regler om finansieringsbidrag fra Fællesskabet til de berørte aktiviteter.
Den årlige sats for finansieringsbidraget fra Fællesskabet, der er fastsat i associeringsaftalerne, må ikke overstige 20 % af de associerede enheders udgifter til aktiviteter, der er fastlagt i deres årlige arbejdsprogrammer, i hele Fællesskabets syvende rammeprograms løbetid og dette rammeprogram.
2. Efter høring af det rådgivende udvalg for det fusionsprogram, der er omhandlet i artikel 7 i Rådets afgørelse 2012/94/Euratom, kan Kommissionen finansiere følgende:
a)
Under associeringsaftalerne kan der med en sats på højst 40 % ydes støtte til udgifter til specifikke samarbejdsprojekter mellem associerede enheder, som det rådgivende udvalg har anbefalet, at der ydes prioriteret støtte til, og som Kommissionen har godkendt; prioriteret støtte ydes især til foranstaltninger, der er relevante for ITER/DEMO, undtagen når der er tale om projekter, der allerede har fået prioritetsstatus under tidligere rammeprogrammer.
b)
Der kan ydes støtte til aktioner, som udføres i medfør af den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi, herunder indkøb, eller det fællesforetagende, der er nævnt i artikel 51, litra c).
c)
Der kan ydes støtte til foranstaltninger, som gennemføres i henhold til aftalen om personalemobilitet.
3. Er der tale om projekter eller foranstaltninger, der modtager finansieringsbidrag i henhold til stk. 2, litra a) eller b), har alle de juridiske enheder, der er omhandlet i artikel 51, litra a) og b), ret til at deltage i de eksperimenter, der udføres med det pågældende udstyr.
4. Fællesskabets finansieringsbidrag til de foranstaltninger, der udføres inden for rammerne af en international samarbejdsaftale som nævnt i artikel 51, litra d), fastsættes i overensstemmelse med denne aftales bestemmelser eller af juridiske enheder, der etableres i medfør af aftalen. Fællesskabet kan forvalte sin deltagelse i og sit bidrag til finansiering af en sådan aftale gennem en hvilken som helst egnet juridisk enhed.
KAPITEL V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 53
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. januar 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2011.
A TANÁCS 139/2012/EURATOM RENDELETE
(2011. december 19.)
az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012-2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. és 10. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a Tudományos és Műszaki Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
tekintettel a Számvevőszék véleményére,
mivel:
(1)
Az 2012/93/Euratom tanácsi határozat (3) létrehozta az Európai Atomenergia-közösségnek a 2012-2013. időszakra szóló, nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramját (a továbbiakban: a keretprogram). A 2012-2013-as keretprogramnak és egyedi programjainak a végrehajtása, ideértve a pénzügyi vonatkozásokat is, a Bizottság felelősségi körébe tartozik.
(2)
A keretprogram végrehajtásának az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (4) és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (5) összhangban kell történnie.
(3)
A keretprogram végrehajtásának emellett az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatási és a fejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal (jelenleg: a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere) (6) összhangban kell történnie.
(4)
A keretprogram hatálya és elvei nagy vonalakban megegyeznek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozattal (7) elfogadott hetedik keretprogram hatályával és elveivel.
(5)
A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell alkotniuk, amely biztosítja a lehető leghatékonyabb végrehajtást, miközben - az arányosság elvével összhangban - figyelembe veszi annak szükségességét, hogy az egyszerűsített eljárásoknak köszönhetően a keretprogram összes résztvevője számára egyszerű legyen a keretprogramban való részvétel.
(6)
A keretprogramnak részesülnie kell az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat és a 2006/970/Euratom tanácsi határozat végrehajtásának egyszerűsítését szolgáló három intézkedés elfogadásáról szóló, 2011. január 24-i C(2011) 174 bizottsági határozatban foglalt, a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítését célzó bizottsági kezdeményezések előnyeiből. Az említett bizottsági határozat módosítja a 2006/970/Euratom határozat alapján elfogadott támogatási megállapodás-mintát.
(7)
E szabályoknak továbbra is elő kell segíteniük a résztvevők által létrehozott szellemi tulajdon hasznosítását, figyelembe véve azt is, hogy az egyes résztvevők nemzetközi szinten hogyan szervezik tevékenységüket, ugyanakkor védelmezve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.
(8)
A keretprogramnak ösztönöznie kell az Unió legkülső régióinak részvételét, valamint a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek minél szélesebb körének részvételét.
(9)
A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, a kis- és a középvállalkozások (kkv-k) fogalommeghatározása tekintetében a mikro-, a kis- és a középvállalkozás fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlást (8) kell alkalmazni.
(10)
Mind általában, mind a keretprogram keretében megvalósuló egyes közvetett cselekvésekre vonatkozóan meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit.
(11)
Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek biztosítania kell az érintett közvetett cselekvés hatékony végrehajtását.
(12)
A nagyrészt tagállamokból és társult országokból álló, az európai nukleáris kutatás és képzés területén az együttműködés fejlesztésével foglalkozó nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a keretprogramban.
(13)
A Szerződés 101. cikkével összhangban lehetővé kell tenni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint a nemzetközi szervezetek részvételét. Ezt a részvételt azonban a keretprogram célkitűzéseinek megvalósításához nyújtott többlet-hozzájárulásnak kell indokolnia.
(14)
A Szerződés 198. cikkének megfelelően a tagállamok joghatósága alá tartozó nem európai területek jogalanyai számára biztosítani kell a keretprogramban való részvétel lehetőségét.
(15)
Meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek a Közösség által nyújtandó finanszírozás feltételeit.
(16)
A Bizottságnak a költségvetési rendelet, a 2342/2002/EK, Euratom rendelet és e rendelet rendelkezésein túlmenően további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a támogatások odaítélésére, valamint a résztvevők által igénybe vehető jogorvoslatra vonatkozó szabályokat és eljárásokat is meg kell határoznia. Meg kell határozni különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.
(17)
A keretprogram időtartama két év, míg az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott hetedik uniós keretprogram (9), amelynek irányadó szabályai lényegében megegyeznek a Közösség hetedik keretprogramjára irányadó szabályokkal, e rendelettel párhuzamosan, 2013 végéig hatályban lesz. Ezért e rendeletben indokolt az Unió hetedik keretprogramjára irányadó szabályokhoz hasonló szabályokat meghatározni, és ezáltal elkerülni, hogy a résztvevőknek nagyobb változásokhoz kelljen igazodniuk.
(18)
A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezésein túlmenően további, a keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének ellenőrzésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is meg kell határoznia. A keretprogrammal összefüggésben ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyt kell teremteniük az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok részvételének egyszerűsítése és elősegítése között. A közvetett cselekvésekben részt vevő jogalanyok létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességének biztosítása érdekében, továbbá annak elkerülésére, hogy a résztvevőknek nagyobb változásokhoz kelljen igazodniuk, a keretprogram vonatkozásában is indokolt az Unió hetedik keretprogramjából és a Közösség hetedik keretprogramjából támogatás útján finanszírozott közvetett cselekvések résztvevőinek létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességét biztosító szabályokról szóló, 2007. június 13-i C(2007) 2466 bizottsági határozattal elfogadott szabályokat alkalmazni.
(19)
Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet, a 2342/2002/EK, Euratom rendelet és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (10) szabályozza többek között az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásokból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.
(20)
A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz.
(21)
Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (11) megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.
(22)
A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a keretprogramot és annak az időszakra vonatkozó egyedi programjait. A közvetett cselekvések végrehajtása hatékony és következetes nyomon követésének és értékelésének biztosítása érdekében a Bizottságnak megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania.
(23)
A keretprogramnak - a két dokumentum önkéntes jellegének tiszteletben tartása mellett - tükröznie kell és elő kell mozdítania a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i 2005/251/EK bizottsági ajánlásban (12) megállapított általános elveket.
(24)
A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők adott esetben oltalmat biztosíthassanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, továbbá hogy felhasználhassák és terjeszthessék az eredményeket.
(25)
A szellemi tulajdonhoz fűződő tulajdonosi jogok tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők és - az adott esetnek megfelelően - valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.
(26)
A hetedik keretprogram keretében létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalapnak a keretprogram időtartama alatt is működnie kell, és fedeznie kell a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegeket. Az alap létrehozása segítette az egyszerűsítést és megkönnyítette a keretprogramokban való részvételt, miközben védte az Unió pénzügyi érdekeit; minderre ilyen módon a keretprogram alkalmazásában is szükség van.
(27)
E rendelet hatálya nem terjed ki a Közösség által a Szerződés 45-51. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások részére nyújtott pénzügyi hozzájárulásra.
(28)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és elismeri az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket.
(29)
A Közösségnek a költségvetési rendelettel összhangban többek között ajánlattételi felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül, támogatás formájában, szervezeteknek fizetett tagdíj formájában és független szakértők honoráriumán keresztül indokolt pénzügyi támogatást nyújtania,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza azokat a szabályokat, amelyek szerint a vállalkozások, a kutatóközpontok, az egyetemek és más jogalanyok a 2012/93/Euratom határozat II. mellékletében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével egy vagy több résztvevő által végrehajtott cselekvésekben (a továbbiakban: a közvetett cselekvések) részt vehetnek.
Ez a rendelet az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározza a keretprogram keretében végrehajtott közvetett cselekvések résztvevői részére a Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulás szabályait is.
A keretprogram keretében végrehajtott kutatás eredményeire vonatkozóan ez a rendelet meghatározza az új információk és jogok bármely arra alkalmas eszközzel történő közreadására vonatkozó szabályokat az új információk és jogok oltalom alá helyezésére irányuló eljárás érdekében történő közreadás kivételével, de beleértve a tetszőleges eszközzel történő közzétételt is (a továbbiakban: terjesztés).
Ez a rendelet meghatározza továbbá az új információknak és jogoknak az érintett közvetett cselekvés alá nem tartozó kutatási tevékenységekben, termék vagy eljárás kifejlesztésében, létrehozásában és forgalmazásában, illetőleg szolgáltatás létrehozásában és nyújtásában történő közvetlen vagy közvetett hasznosítására (a továbbiakban: felhasználás) vonatkozó szabályokat.
Ez a rendelet mind az új információk és jogok, mind a meglévő információk és jogok vonatkozásában meghatározza emellett a használati engedélyekre és a felhasználói jogokra (a továbbiakban együttesen: a hozzáférési jogok) vonatkozó szabályokat is.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a székhelye szerinti nemzeti jog, az Unió joga vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely önálló jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat;
2. „kapcsolt jogalany”: a résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló vagy a résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt álló jogalany, ahol az ellenőrzés a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott bármely formát jelentheti;
3. „méltányos és ésszerű feltételek”: olyan megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket is, amelyek figyelembe veszik a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azoknak az új információknak és jogoknak vagy meglévő információknak és jogoknak a tényleges vagy potenciális értékét, amelyekre az igény vonatkozik, és/vagy a tervezett felhasználás alkalmazási területét, időtartamát, egyéb jellemzőit;
4. „új információk és jogok”: az adott közvetett cselekvés által létrehozott eredmények, beleértve az információkat is, továbbá beleértve a szerzői jogi oltalomhoz, a formatervezési mintaoltalomhoz, a szabadalmi oltalomhoz, a növényfajta-oltalomhoz és más hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogokat is, függetlenül attól, hogy a kérdéses eredmények oltalom alá helyezhetők-e vagy sem;
5. „meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő olyan információk, beleértve az ezen információkhoz fűződő szerzői jogokat és más, a szellemi tulajdon körébe tartozó jogokat is, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kérelmet nyújtottak be, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek felhasználásához;
6. „résztvevő”: közvetett cselekvés végrehajtásához hozzájáruló olyan jogalany, amely a Közösség vonatkozásában jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;
7. „kutatószervezet”: nonprofit szervezetként létrehozott olyan jogalany, amely egyik fő tevékenységeként kutatással vagy technológiafejlesztéssel foglalkozik;
8. „harmadik ország”: nem tagállam ország;
9. „társult ország”: olyan harmadik ország, amely részes fele olyan, a Közösséggel megkötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek értelmében vagy amelynek alapján a kérdéses ország pénzügyi hozzájárulást nyújt a keretprogramhoz vagy annak valamely részéhez;
10. „nemzetközi szervezet”: az Unió kivételével bármely, a nemzetközi közjog értelmében jogi személyiséggel rendelkező kormányközi szervezet, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott bármely szakosodott ügynökség;
11. „nemzetközi európai érdekszervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Unió tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;
12. „közszervezet”: a nemzeti jogban ekként meghatározott jogalany, valamint a nemzetközi szervezet;
13. „kkv-k”: a 2003/361/EK ajánlás értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások;
14. „munkaprogram”: a Bizottság által valamely, az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012-2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/94/Euratom tanácsi határozat (13) 6. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv;
15. „finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések Közösség általi finanszírozásának mechanizmusai a 2012/93/Euratom határozat II. melléklete szerint.
Az első albekezdés 1. pontja alkalmazásában természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozásként értendő.
3. cikk
Titoktartás
Figyelemmel a támogatásimegállapodás-mintában, a kijelölésiokmány-mintában vagy a szerződésben megállapított feltételekre is, a Bizottság és a résztvevők a számukra bizalmasként megjelölt adatokat, ismereteket és dokumentumokat kötelesek bizalmasan kezelni.
II. FEJEZET
RÉSZVÉTEL
4. cikk
A fúziósenergia-kutatásra vonatkozó különös szabályok
Az e fejezetben megállapított szabályokat a IV. fejezetben „A fúziósenergia-kutatás” tematikus területen végzett tevékenységekre megállapított különös szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
1. SZAKASZ
Minimumfeltételek
5. cikk
Általános elvek
(1) A valamely tagállamban, társult országban vagy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb jogalanyok akkor jogosultak egy adott közvetett cselekvésben részt venni, ha teljesülnek az e fejezetben megállapított minimumfeltételek, ideértve a 11. cikk alapján esetleg meghatározott feltételeket is.
(2) A 6. és a 8. cikkben említett azon közvetett cselekvések esetében azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is teljesíthetők, a közvetett cselekvésben való részvételnek további feltétele, hogy többlet-hozzájárulást biztosítson a Szerződés 1. és 2. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósításához.
(3) A Közös Kutatóközpont (JRC) a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokkal megegyező módon, velük azonos jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a közvetett cselekvésekben.
6. cikk
Minimumfeltételek
(1) A közvetett cselekvésekre vonatkozó minimumfeltételek a következők:
a)
a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult országban, mint bármely másiké;
b)
a 7. cikk értelmében mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában ha a cselekvésben részt vevők egyike a JRC vagy valamely nemzetközi európai érdekszervezet vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany, akkor úgy kell tekinteni, hogy e résztvevő székhelye olyan tagállamban vagy társult országban van, amely nem egyezik meg a cselekvés egyetlen másik résztvevőjének székhelye szerinti tagállammal vagy társult országgal sem.
7. cikk
Függetlenség
(1) Két jogalanyt egymástól függetlennek kell tekinteni, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az ellenőrzés különösen a következő formák valamelyikét öltheti:
a)
a kérdéses jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;
b)
a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása.
(3) A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek:
a)
a kibocsátott részvények névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;
b)
az adott jogalanyok felett ugyanaz a közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.
8. cikk
Koordinációs és támogatási cselekvések, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések
A koordinációs és támogatási cselekvésekben, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy jogalanynak kell részt vennie.
Az első bekezdés nem alkalmazandó azokra a cselekvésekre, amelyeknek célja kutatási tevékenységek koordinálása.
9. cikk
Egyedüli résztvevő
Ha a közvetett cselekvés minimumfeltételeit olyan jogalanyok teljesítik, amelyek együttesen egyetlen jogalanyt alkotnak, akkor ez utóbbi jogalany egyedüli résztvevője lehet közvetett cselekvésnek, amennyiben székhelye tagállamban vagy társult országban van.
10. cikk
Nemzetközi szervezetek és harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok
Az e fejezetben előírt minimumfeltételek és az egyedi programokban vagy a vonatkozó munkaprogramokban meghatározott további feltételek teljesülése esetén a közvetett cselekvések nyitva állnak a nemzetközi szervezetek és a harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok részvétele előtt.
11. cikk
További feltételek
Az e fejezetben előírt minimumfeltételeken túlmenően az egyedi programok és a munkaprogramok további feltételeket írhatnak elő a résztvevők minimális számára vonatkozóan.
Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további feltételeket a résztvevők típusára és - indokolt esetben - székhelyére vonatkozóan is.
2. SZAKASZ
Eljárások
1. Alszakasz
Pályázati felhívások
12. cikk
Pályázati felhívások
(1) A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre.
A 2342/2002/EK, Euratom rendeletben előírt közzétételen túlmenően a Bizottság a pályázati felhívásokat közzéteszi a keretprogramnak az Európai Bizottság által fenntartott internetes oldalain, egyedi információs csatornákon, valamint a tagállamok és a társult országok által létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül is.
(2) A pályázati felhívásban a Bizottság szükség esetén megjelöli, hogy a pályázók nem kötelesek konzorciummegállapodást kötni.
(3) Annak biztosítása érdekében, hogy a pályázók ne pályázzanak feleslegesen, a pályázati felhívásokban világos céloknak kell szerepelniük.
13. cikk
Kivételek
A Bizottság nem ad ki pályázati felhívást:
a)
a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban az egyedi programokban vagy - ha az egyedi program lehetővé teszi kedvezményezettek megnevezését a munkaprogramokban - a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre;
b)
a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvésekre;
c)
a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre;
d)
azokra az egyéb cselekvésekre, amelyekre vonatkozóan a költségvetési rendelet vagy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet ekként rendelkezik.
2. Alszakasz
A pályázatok értékelése és kiválasztása, a támogatások odaítélése
14. cikk
Értékelés, kiválasztás, a támogatás odaítélése
(1) A Bizottság a pályázati felhívásra benyújtott pályázatokat az értékelési elvek, valamint a kiválasztási és az odaítélési kritériumok alapján értékeli.
Ezek a kritériumok a következők: kiválóság, hatás és végrehajtás. E kereteken belül a munkaprogram részletesebben meghatározza az értékelés és a kiválasztás kritériumait, és további követelményeket, súlyozásokat és küszöböket állapíthat meg, vagy további részleteket határozhat meg a kritériumok alkalmazására vonatkozóan.
(2) Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és az odaítélési eljárásokból bármely időpontban kizárhatók.
(3) A pályázatokat az értékelés eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A finanszírozásra vonatkozó döntéseket e rangsor alapján kell meghozni.
15. cikk
A pályázatok benyújtásának, értékelésének és kiválasztásának, valamint a támogatás odaítélésének eljárásai
(1) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárást ír elő, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek meghatározott korlátozott számú kritérium alapján az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.
(2) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős pályázatbenyújtási eljárást ír elő, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata az első szakaszban megfelelőnek bizonyult.
Az első szakasz eredményeiről valamennyi pályázót mihamarabb tájékoztatni kell.
(3) A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és odaítélési eljárások szabályait, továbbá pályázati és értékelési útmutatókat tesz közzé. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait (ideértve az első szakaszban benyújtandó pályázatok és a második szakaszban benyújtandó részletes pályázatok tárgyára és természetére vonatkozó szabályokat is), valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.
A Bizottság tájékoztatást nyújt a pályázóknak, és meghatározza az általuk igénybe vehető jogorvoslat eljárásait.
(4) A keretprogram végrehajtása során alkalmazni kell az Unió hetedik keretprogramjából és a Közösség hetedik keretprogramjából támogatás útján finanszírozott közvetett cselekvések résztvevőinek létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességét biztosító szabályokról szóló, 2007. június 13-i C(2007) 2466 bizottsági határozattal elfogadott szabályokat.
Hacsak az érintett résztvevő helyzete időközben meg nem változott, a Bizottság tartózkodik az ellenőrzés ismételt végrehajtásától.
16. cikk
Független szakértők kijelölése
(1) A Bizottság a pályázatok értékelésében való közreműködésre független szakértőket jelöl ki.
A 13. cikkben említett koordinációs és támogatási cselekvések esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.
(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani. Ha a független szakértőnek minősített információkkal kell dolgoznia, akkor kijelölésének előfeltétele a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.
A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, valamint az érintett szervezetek - például nemzeti kutatóintézetek, kutatási intézmények vagy vállalkozások - részére kibocsátott felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.
Ha szükségesnek ítéli, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is kiválaszthat független szakértőként.
Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy független szakértőkből álló csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.
(3) Független szakértő kijelölésekor a Bizottság minden szükséges lépést megtesz annak biztosítására, hogy a szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.
(4) A Bizottság a Közösség nevében a 2008. augusztus 21-i C(2008) 4617 bizottsági határozattal a hetedik keretprogram céljára elfogadott kijelölésiokmány-minta felhasználásával minden független szakértővel külön-külön kijelölési okmányt hoz létre.
(5) A Bizottság a megfelelő eszköz útján évente egyszer közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik a keretprogramban és az egyes egyedi programokban közreműködtek.
3. Alszakasz
Végrehajtás és támogatási megállapodások
17. cikk
Általános rendelkezések
(1) A résztvevők kötelesek végrehajtani a közvetett cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtenni. A közvetett cselekvés résztvevői a munka elvégzéséért együttes és egyetemleges felelősséget viselnek a Közösséggel szemben.
(2) A Bizottság a 18. cikkben előírt támogatásimegállapodás-minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást.
(3) A résztvevők nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlenek.
(4) Ha valamely résztvevő a közvetett cselekvés technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, a többi résztvevő anélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, hogy a Közösség bármilyen kiegészítő hozzájárulást nyújtana, hacsak a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést nem ad.
(5) Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről.
(6) A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett cselekvés végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.
(7) Ha a támogatási megállapodás úgy rendelkezik, a közvetett cselekvés résztvevői az elvégzendő munka egyes elemeit alvállalkozásban harmadik felekre bízhatják.
(8) A Bizottság jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki a résztvevők számára.
18. cikk
A támogatási megállapodásokra vonatkozó általános rendelkezések
(1) A keretprogram végrehajtása során a 2007. április 10-i C(2007) 1509 bizottsági határozattal elfogadott támogatásimegállapodás-mintát kell felhasználni.
A támogatási megállapodásban a 2006/970/Euratom határozattal, e rendelettel, a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, valamint az uniós jog általános elveivel összhangban meg kell határozni a résztvevőknek a Közösséggel szemben fennálló jogait és kötelezettségeit.
A támogatási megállapodásban ugyanezen feltételekkel összhangban meg kell határozni azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a közvetett cselekvés végrehajtása során válnak résztvevővé.
(2) A támogatási megállapodásban szükség szerint meg kell határozni, hogy a Közösség pénzügyi hozzájárulásának mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken.
(3) A támogatási megállapodásban meg kell határozni, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változtatások teszik szükségessé versenyfelhívás előzetes közzétételét.
(4) A támogatási megállapodásban a résztvevőket kötelezni kell arra, hogy rendszeresen jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak a közvetett cselekvés végrehajtásában elért eredményeikről.
(5) A támogatási megállapodásban szükség esetén elő kell írni, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új információk és jogok tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról.
(6) Amennyiben a támogatási megállapodás a résztvevők számára olyan tevékenységek elvégzését írja elő, amelyek harmadik felek javát szolgálják, a résztvevők kötelesek ezt széles körben nyilvánosságra hozni, és a harmadik feleket átlátható, méltányos és részrehajlástól mentes módon beazonosítani, értékelni és kiválasztani. Ha a munkaprogram úgy rendelkezik, a támogatási megállapodásban meg kell határozni az e harmadik felek kiválasztására alkalmazandó kritériumokat. A Bizottság a harmadik felek kiválasztásával kapcsolatban fenntartja a kifogásolás jogát.
(7) Ha szükségessé válik a támogatásimegállapodás-minta (1) bekezdésben említett jelentős módosítása, akkor a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon felülvizsgálja azt.
(8) A támogatásimegállapodás-mintának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében meghatározott általános elveket. A támogatásmegállapodás-mintának a szükségesnek ítélt mértékben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles nyilvánosság részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nőknek a kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre.
(9) A támogatásimegállapodás-mintában rendelkezni kell a Bizottságot vagy a Bizottság képviseletében eljáró meghatalmazottat, valamint a Számvevőszéket megillető felügyeleti és pénzügyi ellenőrzési jogosítványokról.
(10) A támogatási megállapodásban meg kell állapítani azokat a határidőket, amelyeken belül a résztvevőknek teljesíteniük kell az e rendeletben előírt értesítési kötelezettségeket.
19. cikk
A hozzáférési jogokra, a felhasználásra és a terjesztésre vonatkozó rendelkezések
(1) Annyiban, amennyiben ez a rendelet e jogokat és kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban meg kell határozni az egyes résztvevőknek a hozzáférési jogokkal, a felhasználással és a terjesztéssel összefüggő jogait és kötelezettségeit.
Ebből a célból a támogatási megállapodásban a résztvevőket kötelezni kell arra, hogy tervet nyújtsanak be a Bizottságnak az új információk és jogok felhasználásáról és terjesztéséről.
(2) A támogatási megállapodásban meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek alapján a résztvevők az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozóan egyes, a Bizottság képviseletében eljáró, erre jogosult személyek által végrehajtott technológiai ellenőrzéssel szemben annak időtartama alatt kifogással élhetnek.
20. cikk
A megszűnésre vonatkozó rendelkezések
A támogatási megállapodásban - különösen e rendelet megsértésével, valamint a támogatási megállapodás nem teljesítésével és megszegésével összefüggésben - meg kell határozni a megállapodás teljes vagy részleges megszűnésének eseteit, és rendelkezni kell arról, hogy milyen következményekkel jár a többi résztvevőre nézve, ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit.
21. cikk
Különös rendelkezések
(1) A meglévő kutatási infrastruktúra és adott esetben az új kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodásban meg kell határozni a titoktartásra, a közzétételre, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó azon különös rendelkezéseket, amelyek érinthetik az infrastruktúra felhasználóit.
(2) A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodásnak tartalmaznia kell a titoktartásra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó azon különös rendelkezéseket, amelyek a cselekvés által kedvezményezett kutatókat érintik.
(3) A tagállamoknak a Szerződés 24. cikke értelmében vett védelmi érdekei szavatolása érdekében a támogatási megállapodásban szükség szerint különös rendelkezéseket kell megállapítani a titoktartásra, az információk minősítésére, a hozzáférési jogokra, az új információk és jogok tulajdonjogának átruházására és az új információk és jogok felhasználására vonatkozóan.
22. cikk
Aláírás és csatlakozás
A támogatási megállapodás a koordinátor és a Bizottság aláírásával lép hatályba.
A támogatási megállapodás minden olyan résztvevőre alkalmazandó, amely formálisan csatlakozott hozzá.
4. Alszakasz
Konzorciumok
23. cikk
Konzorciummegállapodások
(1) Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett cselekvés valamennyi résztvevője köteles egymással megállapodást (a továbbiakban: konzorciummegállapodás) kötni egyebek mellett:
a)
a konzorcium belső szervezetéről;
b)
a Közösség pénzügyi hozzájárulásának szétosztásáról;
c)
a III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályokról;
d)
a belső viták rendezéséről, ezen belül a hatáskörrel való visszaélés eseteiről;
e)
a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártérítésre és a titoktartásra vonatkozó megállapodásokról.
(2) A Bizottság iránymutatást készít és tesz közzé azokról a legfontosabb kérdésekről, amelyeket a résztvevők a konzorciummegállapodásokban várhatóan szabályozni fognak.
24. cikk
Koordinátor
(1) A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok koordinátort jelölnek ki maguk közül, aki e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel és a támogatási megállapodással összhangban:
a)
figyelemmel kíséri, hogy a közvetett cselekvés résztvevői teljesítik-e kötelezettségeiket;
b)
ellenőrzi, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek-e a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek;
c)
átveszi és szétosztja a Közösség pénzügyi hozzájárulását, a konzorciummegállapodással és a támogatási megállapodással összhangban;
d)
vezeti, illetőleg elkészíti a Közösség pénzügyi hozzájárulása szempontjából lényeges nyilvántartásokat és pénzügyi elszámolásokat, továbbá tájékoztatja a Bizottságot a Közösség pénzügyi hozzájárulásának a 23. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és a 35. cikkel összhangban végrehajtott szétosztásáról;
e)
közvetítői szerepet lát el a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében, valamint rendszeresen beszámol a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról.
(2) A koordinátor személyét meg kell jelölni a támogatási megállapodásban.
Új koordinátor kijelöléséhez a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.
25. cikk
A konzorcium összetételének megváltozása
(1) A közvetett cselekvések résztvevői a konzorciummegállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban megállapodhatnak új résztvevő csatlakozásáról vagy valamely résztvevő részvételének megszűnéséről.
(2) A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.
(3) Egyedi esetekben, ha a támogatási megállapodás úgy rendelkezik, a konzorcium versenyfelhívást tesz közzé, és azt a szakosodott tájékoztatási eszközökön, különösen a keretprogram internetes oldalain, szakmai sajtótermékeken és kiadványokon, valamint a tagállamok és a társult országok által tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül széles körben terjeszti.
A konzorcium a pályázatokat a 14. és a 16. cikkben előírt elvek alapján, az eredeti cselekvésre irányadó kritériumoknak megfelelően, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.
(4) A konzorcium bármely, az összetételének megváltoztatására irányuló javaslatról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.
Ha az összetétel megváltoztatásával együtt a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaira is javaslatot tesz, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.
5. Alszakasz
A programok és a közvetett cselekvések nyomon követése és értékelése, tájékoztatás
26. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1) A Bizottság - a 18. cikkben említett támogatásimegállapodás-mintának megfelelően a projekt előrehaladásáról benyújtott rendszeres jelentések alapján - nyomon követi a közvetett cselekvések végrehajtását.
A Bizottság nyomon követi különösen a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében benyújtott, az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozó tervek végrehajtását.
Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködését.
(2) A Bizottság létrehoz és fenntart egy olyan információs rendszert, amely a keretprogram teljes egészére kiterjedően lehetővé teszi az (1) bekezdésben előírt nyomon követés hatékony és következetes végrehajtását.
A Bizottság - a 3. cikkre is figyelemmel - minden megfelelő eszközzel tájékoztatást nyújt a finanszírozott projektekről.
(3) A 2012/93/Euratom határozat 6. cikkében előírt nyomon követés és értékelés során az e rendelet alkalmazásához kapcsolódó szempontokat is figyelembe kell venni, és foglalkozni kell a költségkalkulációs rendszerben a Közösség hetedik keretprogramjához képest bekövetkezett változások költségvetési, valamint a résztvevők adminisztratív terheit érintő hatásaival.
(4) A Bizottság a 16. cikkel összhangban a keretprogramban és annak egyedi programjaiban előírt értékelésekben való közreműködés, valamint - amennyiben szükségesnek ítéli - a korábbi keretprogramok értékelése céljából független szakértőket jelöl ki.
(5) A Bizottság a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből olyan csoportokat hozhat létre, amelyek tanácsadással szolgálnak a Közösség kutatáspolitikájának tervezésével és végrehajtásával kapcsolatban.
27. cikk
Tájékoztatás
(1) A Bizottság a 3. cikkre is figyelemmel kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, az egyes közvetett cselekvések keretében elvégzett tevékenységből eredő új információkkal és jogokkal kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)
a kérdéses információ közérdeket szolgál;
b)
a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ visszatartására.
(2) Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás semmilyen körülmények között nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását.
A tájékoztatás címzettje mindazonáltal köteles a kapott információt bizalmasan kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ha a kérdéses információt a résztvevők a bizalmasságra vonatkozó korlátozás nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére.
3. SZAKASZ
A közösség pénzügyi hozzájárulása
1. Alszakasz
Finanszírozási jogosultság és a támogatás formái
28. cikk
Finanszírozási jogosultság
(1) A Közösségtől pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a közvetett cselekvésben részt vevő:
a)
bármely, a tagállamok vagy a társult országok valamelyikében székhellyel rendelkező vagy az Unió joga alapján létrehozott jogalany;
b)
bármely nemzetközi európai érdekszervezet.
(2) Nemzetközi európai érdekszervezetnek nem minősülő nemzetközi szervezet vagy nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén a Közösség akkor nyújthat pénzügyi hozzájárulást, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:
a)
a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;
b)
a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához;
c)
a hozzájárulás lehetőségéről a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más megegyezés rendelkezik.
29. cikk
A támogatás formái
A Közösség által a 2012/93/Euratom határozat II. mellékletében meghatározott támogatások céljából nyújtott pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek teljes vagy részleges megtérítésén kell alapulnia.
A Közösség pénzügyi hozzájárulása öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységre vetített költségskála alkalmazását is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással vagy átalányösszegek szerinti finanszírozással együttesen is alkalmazható. A Közösség pénzügyi hozzájárulása ösztöndíj vagy díj formájában is adható.
A munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban meg kell határozni a támogatásnak az érintett cselekvésekben alkalmazandó formáit.
30. cikk
A támogatható költségek megtérítése
(1) A támogatás formájában finanszírozott közvetett cselekvésekhez a résztvevők kötelesek társfinanszírozást biztosítani.
A Közösség által a támogatható költségek megtérítése formájában nyújtott pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.
(2) A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket.
(3) A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:
a)
ténylegesek;
b)
a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a végső jelentések költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;
c)
megállapításuk a résztvevő szokásos számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés céljainak és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;
d)
szerepelnek a résztvevő könyvelésében, valamint harmadik fél hozzájárulása esetén a harmadik fél könyvelésében is;
e)
nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeli veszteségekre és kiadásokra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más uniós projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pontban meghatározott feltételeknek.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.
(4) A Közösség pénzügyi hozzájárulását a teljes közvetett cselekvés költségei alapján kell kiszámítani, a költségek megtérítésének azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségeken kell alapulnia.
31. cikk
Közvetlen támogatható költségek és közvetett támogatható költségek
(1) A támogatható költségeket a cselekvéshez közvetlenül társítható költségek (a továbbiakban: a közvetlen támogatható költségek) és adott esetben a cselekvéshez közvetlenül nem társítható, de a cselekvéshez társítható közvetlen támogatható költségekkel közvetlen összefüggésben felmerülő költségek (a továbbiakban: a közvetett támogatható költségek) alkotják.
(2) A résztvevők költségeinek megtérítése közvetlen és közvetett támogatható költségeik alapján történik.
A 30. cikk (3) bekezdése c) pontjának megfelelően a résztvevők a közvetett támogatható költségük kiszámítására egyszerűsített módszert alkalmazhatnak, amennyiben ez összhangban áll szokásos számviteli és gazdálkodási elveikkel és gyakorlatukkal. A támogatásimegállapodás-mintában meg kell határozni az e tekintetben követendő elveket.
(3) A támogatási megállapodás - különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetenként a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében - a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek meghatározott százalékában korlátozhatja.
(4) A (2) bekezdéstől eltérve a közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhat átalányfinanszírozást, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre és a harmadik felek költségeinek megtérítésére fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni.
A Bizottság a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban, a tényleges közvetett költségek lehető legpontosabb közelítése alapján megfelelő átalányfinanszírozási rátákat állapít meg.
(5) A 32. cikkben említett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket magukban foglaló finanszírozási rendszerekben részt vevő nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és kkv-k, amennyiben az adott cselekvésre vonatkozóan nem képesek teljes bizonyossággal meghatározni tényleges közvetett költségeiket, dönthetnek úgy, hogy az összes közvetlen támogatható költség 60 %-ának megfelelő összegű átalányfinanszírozást választják.
(6) A támogatásimegállapodás-mintának valamennyi átalányfinanszírozási rátát tartalmaznia kell.
32. cikk
A támogatás felső korlátja
(1) Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.
Nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és kkv-k esetében azonban a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 75 %-át fedezheti.
(2) Demonstrációs tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.
(3) Koordinációs és támogatási cselekvéssel, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvéssel támogatott tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.
(4) Irányítási tevékenység esetén - a pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolásokat is beleértve -, valamint az (1), a (2) és a (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a Közösség pénzügyi hozzájárulása az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.
Az első albekezdésben említett egyéb tevékenységek közé tartozik többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató finanszírozási rendszerek hatálya alá nem tartozó cselekvések keretében végzett képzés, a koordináció, a hálózatépítés és a terjesztés.
(5) Az (1)-(4) bekezdés alkalmazásában a Közösség pénzügyi hozzájárulásának meghatározásához a támogatható költségeket és a bevételeket kell figyelembe venni.
(6) Az (1)-(5) bekezdést azokra a közvetett cselekvésekre is értelemszerűen alkalmazni kell, amelyek teljes egészében átalányfinanszírozás vagy átalányösszegek formájában részesülnek a Közösség támogatásában.
33. cikk
A támogatható költségek bejelentése és könyvvizsgálói hitelesítése
(1) A költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban, szükség szerint pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolással együtt szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a Bizottságnak a támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő bevételekről.
A jelentésben meg kell jelölni és a cselekvés végeztével igazolással meg kell erősíteni, ha a kérdéses cselekvéshez társfinanszírozás kapcsolódik.
(2) A költségvetési rendelettől és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettől eltérve pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolást csak akkor kötelező benyújtani, ha a résztvevő számára a közvetett cselekvés kapcsán teljesített időközi kifizetések és egyenlegkifizetések együttes összege eléri vagy meghaladja a 375 000 EUR-t.
Ha a közvetett cselekvés időtartama két év vagy annál rövidebb, akkor a résztvevő legfeljebb egy pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolás benyújtására kötelezhető, a projekt végeztével.
Nem kell pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolást benyújtani, ha a közvetett cselekvés költségeinek megtérítése teljes egészében átalányösszegek vagy átalányfinanszírozás formájában történik.
(3) A közszervezetek, a kutatószervezetek, valamint a közép- és a felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben előírt, pénzügyi kimutatásra vonatkozó igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.
34. cikk
Kiválósági hálózatok
(1) A munkaprogramban meg kell határozni a kiválósági hálózatoknak nyújtandó támogatás formáit.
(2) Ha a kiválósági hálózatnak a Közösség átalányösszeg formájában nyújt pénzügyi hozzájárulást, akkor e hozzájárulás összegét a kiválósági hálózatban részt vevő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell meghatározni. Az átalányösszeg meghatározása céljából évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.
Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban kiigazíthatja.
(3) A munkaprogramban meg kell határozni az átalányösszeg felső korlátjának kiszámítása céljából figyelembe vehető maximális résztvevő- és - szükség esetén - kutatószámot. A kiválósági hálózatnak ugyanakkor szükség esetén a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásakor figyelembe vettnél több résztvevője is lehet.
(4) A pénzügyi hozzájárulást részletekben kell kifizetni.
A részleteket a közös tevékenységi program végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.
2. Alszakasz
Kifizetés, szétosztás, behajtás és garanciák
35. cikk
Kifizetés és szétosztás
(1) A Közösség pénzügyi hozzájárulását a koordinátoron keresztül, indokolatlan késedelem nélkül kell kifizetni a résztvevőknek.
(2) A koordinátor köteles olyan nyilvántartást vezetni, amelyből bármikor megállapítható, hogy a Közösség által nyújtott finanszírozásból melyik résztvevő mekkora részt kapott.
A koordinátor ezt az információt kérésre köteles a Bizottság rendelkezésére bocsátani.
36. cikk
Behajtás
A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban behajtási határozatot hozhat.
37. cikk
Kockázatfedezési mechanizmus
(1) Minden egyes résztvevő pénzügyi felelőssége - a (2)-(5) bekezdésre is figyelemmel - saját tartozására korlátozódik.
(2) A Közösség számára fizetendő összegek behajtásának elmaradásával kapcsolatos kockázatok kezelése érdekében a Bizottság a melléklettel összhangban résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: Alap) hozott létre és működtet.
Az Alap által eredményezett kamatjövedelmet hozzá kell adni az Alaphoz, és az - a melléklet 4. pontjának sérelme nélkül - kizárólag a melléklet 3. pontjában foglalt célokat szolgálhatja.
(3) A támogatott közvetett cselekvés résztvevője által az Alaphoz nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg a résztvevő számára a Közösség által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás 5 %-át. Azt az összeget, amellyel a résztvevő hozzájárult az Alaphoz, a cselekvés végén a koordinátoron keresztül - a (4) bekezdésre is figyelemmel - vissza kell fizetni a résztvevőnek.
(4) Ha az Alap által eredményezett kamatjövedelem nem elégséges a Közösség számára fizetendő összegek fedezéséhez, a Bizottság a résztvevőnek visszafizetendő összegből levonhatja a résztvevőnek a Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 1 %-át.
(5) A (4) bekezdés szerinti levonás nem alkalmazható a közszervezetekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és a felsőfokú oktatási intézményekre.
(6) Hacsak nem állnak fenn olyan kivételes körülmények, hogy a rendelkezésre álló információk alapján megalapozottan kétségbe vonhatók valamely résztvevő pénzügyi képességei, a Bizottság előzetesen kizárólag a koordinátorok, valamint a közvetett cselekvéshez a Közösségtől 500 000 EUR-t meghaladó összegű pénzügyi hozzájárulást igénylő, az (5) bekezdésben nem említett résztvevők pénzügyi képességeit ellenőrzi.
(7) Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy az a költségvetési rendelet alkalmazásában elegendő garanciát képez. A résztvevőktől további garancia vagy biztosíték nem kérhető és nem követelhető meg.
III. FEJEZET
TERJESZTÉS, FELHASZNÁLÁS ÉS HOZZÁFÉRÉSI JOGOK
1. SZAKASZ
Új információk és jogok
38. cikk
A fúziósenergia-kutatásra vonatkozó különös szabályok
Az e fejezetben megállapított szabályokat a IV. fejezetben „A fúziósenergia-kutatás” tematikus területen végzett tevékenységekre megállapított különös szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.
1. Alszakasz
Tulajdonjog
39. cikk
Tulajdonjog az új információk és jogok felett
(1) A (3) bekezdésben meghatározottakon kívüli közvetett cselekvések keretében végzett munkából származó új információk és jogok azon résztvevő tulajdonát képezik, amelynek munkájából származnak.
(2) Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző személy az új információkkal és jogokkal kapcsolatban jogosult jogokra igényt tartani, a résztvevő köteles biztosítani, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségeivel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek.
(3) Az új információk és jogok a Közösség tulajdonát képezik:
a)
a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvések esetében;
b)
a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvések esetében.
40. cikk
Közös tulajdonú új információk és jogok
(1) Ha az új információk és jogok több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor a kérdéses új információk és jogok az érintett résztvevők közös tulajdonát képezik.
Az érintett résztvevők az említett közös tulajdonjog megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről kötelesek a támogatási megállapodás feltételeivel összhangban megállapodást kötni egymással.
(2) Ha a közös tulajdonnal rendelkező résztvevők a közös tulajdonra vonatkozó megállapodást még nem kötötték meg, mindegyikük jogosult a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek, ha betartja a következő feltételeket:
a)
a többi tulajdonostársat előzetesen értesíti;
b)
a többi tulajdonostársnak méltányos és ésszerű ellentételezést ad.
(3) A Bizottság kérésre iránymutatást ad a közös tulajdonra vonatkozó megállapodásban rendezendő kérdésekről.
41. cikk
Új információk és jogok átruházása
(1) Az új információk és jogok tulajdonosa - az e cikk (2)-(5) bekezdésében és a 42. cikkben foglalt feltételekkel - az új információkat és jogokat másik jogalanyra átruházhatja.
(2) Ha valamely résztvevő az új információk és jogok feletti tulajdonjogát átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosra az érintett új információkkal és jogokkal kapcsolatos kötelezettségeit is át kell ruháznia, beleértve az esetleges további tulajdonosokra való átruházásukra vonatkozó kötelezettséget is.
(3) Titoktartási kötelezettségére is figyelemmel, ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell adnia, akkor erről köteles előzetesen értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján őket megillető hozzáférési jogok gyakorolásához szükséges információt is.
A többi résztvevő azonban írásos megállapodásban lemondhat az előzetes értesítéshez való jogáról minden olyan esetre nézve, amikor egy adott résztvevő a tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre átruházza.
(4) A (3) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően bármely másik résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azzal az indokkal, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogait.
Ha bármely másik résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogait, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak egymással.
(5) A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell a tulajdonjog olyan harmadik félre történő átruházására vagy használati engedély olyan harmadik félnek történő megadására irányuló esetleges szándékról, amelynek székhelye olyan harmadik országban van, amely nem társult országa a keretprogramnak.
42. cikk
Az európai versenyképesség megőrzése, a tagállamok védelmi érdeke és etikai alapelvek
A Bizottság kifogással élhet az új információk és jogok tulajdonjogának vagy az új információkra és jogokra vonatkozó használati engedélynek a keretprogramhoz nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező harmadik felek részére történő átruházásával, illetőleg megadásával szemben, ha úgy véli, hogy az nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdekeknek vagy a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke szerinti védelmi érdekeinek, vagy összeegyeztethetetlen etikai alapelvekkel.
Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság meg nem bizonyosodik afelől, hogy sor került megfelelő védintézkedések meghozatalára.
2. Alszakasz
Oltalom, közzététel, terjesztés és felhasználás
43. cikk
Az új információk és jogok oltalma
Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új információk és jogok tulajdonosa - saját jogos érdekeinek, valamint az érintett közvetett cselekvés többi résztvevője jogos érdekeinek, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeinek kellő figyelembevételével - köteles gondoskodni az új ismeretek és jogok megfelelő és hatékony oltalmáról.
Ha egy résztvevő, aki az új információknak és jogoknak nem tulajdonosa, a saját jogos érdekére hivatkozik, bármikor tudnia kell bizonyítani, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.
Ha az új információk és jogok ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmasak, és tulajdonosuk nem gondoskodik oltalmukról és a 41. cikknek megfelelően az új információkat és jogokat és az azokkal járó kötelezettségeket nem ruházza át más résztvevőre, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyra vagy tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező bármely más harmadik félre, akkor a Bizottság tájékoztatásáig terjesztési tevékenység nem folytatható.
A Bizottság ilyen esetekben az érintett résztvevő beleegyezésével átveheti a szóban forgó új információk és jogok tulajdonjogát, és intézkedéseket hozhat megfelelő és hatékony oltalmukra. Az érintett résztvevő csak akkor tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolni tudja, hogy jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvednének.
44. cikk
A Közösség pénzügyi támogatásának megjelölése
Az új információkkal és jogokkal kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során - akár vizuális eszközök útján is - hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új információk és jogok a Közösség pénzügyi támogatása segítségével jöttek létre.
E hivatkozás szabályait a támogatási megállapodásban kell meghatározni.
45. cikk
Felhasználás és terjesztés
(1) A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új információkat és jogokat felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.
(2) Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni a tulajdonukban lévő új információk és jogok lehető leggyorsabb terjesztéséről. Ennek elmaradása esetén a Bizottság a Szerződés 12. cikke értelmében jogosult az új információk és jogok terjesztésére.
A támogatási megállapodás erre vonatkozóan határidőket állapíthat meg.
(3) A terjesztést a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok oltalmával, a titoktartási kötelezettségekkel, az új információk és jogok tulajdonosának jogos érdekeivel és a tagállamoknak a Szerződés 24. cikke értelmében vett védelmi érdekeivel összeegyeztethető módon kell végezni.
(4) Minden egyes terjesztési tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.
Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztési tevékenységre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.
2. SZAKASZ
Hozzáférési jogok a meglévő és az új információkhoz és jogokhoz
46. cikk
Meglévő információk és jogok
A résztvevők írásos megállapodásban meghatározhatják azokat a meglévő információkat és jogokat, amelyekre a közvetett cselekvés végrehajtásához szükség van, és adott esetben bizonyos meglévő információkat és jogokat kizárhatnak.
47. cikk
Alapelvek
(1) A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell benyújtani.
(2) Az új információk és jogok, illetve a meglévő információk és jogok tulajdonosának beleegyezése nélkül a hozzáférési jogok nem jogosítanak használati engedély kiadására.
(3) Új vagy meglévő információkra és jogokra vonatkozóan kizárólagos engedély azzal a feltétellel adható, hogy az összes többi résztvevő írásban megerősíti, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.
(4) A (3) bekezdés sérelme nélkül a résztvevők vagy harmadik felek számára új vagy meglévő információk és jogok tekintetében hozzáférési jogokat biztosító megállapodásnak gondoskodnia kell arról, hogy fennmaradjon a többi résztvevő hozzáférési jogának lehetősége.
(5) A 48. és a 49. cikk, valamint a támogatási megállapodás sérelme nélkül egy adott cselekvés résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását.
(6) Ha egy közvetett cselekvésben valamely résztvevő részvétele megszűnik, az semmilyen módon nem érinti a kérdéses résztvevő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban meghatározott előírások és feltételek szerint hozzáférési jogokat biztosítson az adott cselekvés többi résztvevője számára.
48. cikk
Közvetett cselekvés végrehajtását szolgáló hozzáférési jogok
(1) Az új információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van.
Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) A meglévő információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására.
Ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás előtt az összes résztvevő eltérő értelmű megállapodást nem kötött, ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.
49. cikk
A felhasználást szolgáló hozzáférési jogok
(1) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett cselekvés résztvevőit megilletik az új információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok.
Ezeket a hozzáférési jogokat - megállapodás alapján - vagy méltányos és ésszerű feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett cselekvés résztvevőit megilletik a meglévő információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok megadására.
Ezeket a hozzáférési jogokat - megállapodás alapján - vagy méltányos és ésszerű feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.
(3) Ha a támogatási megállapodás vagy a konzorciummegállapodás másként nem rendelkezik, az új információkra és jogokra, illetve a meglévő információkra és jogokra vonatkozó, az (1) és a (2) bekezdés szerinti hozzáférési jogok a tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyokat is megilletik ugyanazon feltételek mellett, mint azokat a résztvevőket, amelyekkel fennálló jogviszonyuk alapján ezek a jogalanyok kapcsolt jogalanynak minősülnek.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés szerinti hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel azt követően igényelhetők, hogy a következő események valamelyike bekövetkezett:
a)
a közvetett cselekvés véget ért;
b)
az adott meglévő információk és jogok vagy új információk és jogok tulajdonosának megszűnt a részvétele.
Az érintett résztvevők azonban eltérő időkorlát alkalmazásában is megállapodhatnak.
IV. FEJEZET
„A FÚZIÓSENERGIA-KUTATÁS” TEMATIKUSTERÜLETHEZ TARTOZÓ CSELEKVÉSEKBEN VALÓ RÉSZVÉTEL KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
50. cikk
Tárgy
E fejezet rendelkezéseit az egyedi programban meghatározott, „A fúziósenergia-kutatás” elnevezésű tematikus területen végzett tevékenységekre kell alkalmazni. Ha e fejezet rendelkezései és a II. vagy a III. fejezet rendelkezései eltérő szabályt állapítanak meg, akkor az e fejezetben megállapított szabályt kell alkalmazni.
51. cikk
A fúziósenergia-kutatás végrehajtása
„A fúziósenergia-kutatás” tematikus területen folytatott tevékenységek végrehajthatók az alábbi keretek közt meghatározott terjesztési és felhasználási szabályok és eljárások alapján:
a)
a Közösség és tagállamok vagy társult országok, illetőleg a Közösség és tagállamok vagy társult országok jogalanyai között létrejött társulási szerződések;
b)
az egyrészről a Közösség, másrészről a tagállamokban és a társult országokban lévő vagy ilyen országok nevében eljáró szervezetek között létrejött európai fúziós fejlesztési megállapodás;
c)
a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján a Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktorral (ITER) összefüggésben létrehozott ITER Európai Közös Vállalkozás;
d)
harmadik országokkal megkötött nemzetközi együttműködési megállapodások és az ilyen megállapodásokkal létrehozott jogalanyokkal megkötött nemzetközi együttműködési megállapodások, ideértve különösen az ITER-megállapodást és a tágabb megközelítés keretében létrejött megállapodást;
e)
a Közösség és a társult szervezetek között létrejött bármely más többoldalú megállapodás, ideértve különösen a személyzet mobilitásáról szóló megállapodást;
f)
a tagállamok vagy a keretprogramhoz társult harmadik országok társulási szerződésessel nem rendelkező szerveivel a fúziósenergia-kutatás előmozdítása és az ahhoz való hozzájárulás biztosítása érdekében folytatott, költségmegosztáson alapuló cselekvések.
52. cikk
A Közösség pénzügyi hozzájárulása
(1) Az 51. cikk a) pontjában említett társulási szerződésekben és az 51. cikk f) pontjában említett költségmegosztáson alapuló cselekvésekben meg kell határozni a hatályuk alá tartozó tevékenységekhez nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás szabályait.
A Közösség pénzügyi hozzájárulásának a társulási szerződésben meghatározott éves összege nem lehet nagyobb a társulás azon kiadásainak 20 %-ánál, amelyek a társulás éves munkaprogramjában meghatározott tevékenységek kapcsán a Közösség hetedik keretprogramja és a keretprogram teljes időtartama alatt felmerülnek.
(2) A 2012/94/Euratom határozat 7. cikkében említett, a fúziós program céljára létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság finanszírozhatja:
a)
a társulási szerződések alapján, 40 %-ot meg nem haladó mértékben: a társulásban részt vevő felek részvételével működő olyan konkrét, együttműködésen alapuló projektek kiadásait, amelyeket a tanácsadó bizottság elsőbbségi támogatásra javasolt és a Bizottság jóváhagyott; az elsőbbségi támogatást elsősorban az ITER/DEMO szempontjából fontos cselekvésekre kell összpontosítani, kivéve a korábbi keretprogramok során már elsőbbségi projektté nyilvánított projektek esetében;
b)
az európai fúziós fejlesztési megállapodás alapján (a beszerzéseket is beleértve) vagy az 51. cikk c) pontjában említett közös vállalkozás keretében végrehajtott cselekvéseket;
c)
a személyzet mobilitásáról szóló megállapodás keretében végrehajtott cselekvéseket.
(3) A (2) bekezdés a) vagy b) pontja alapján pénzügyi hozzájárulásban részesülő projektek és cselekvések esetében az érintett berendezéseken végzett kísérletekben az 51. cikk a) és b) pontjában említett valamennyi jogalany jogosult részt venni.
(4) Az 51. cikk d) pontjában említett nemzetközi együttműködési megállapodások valamelyike alapján végzett cselekvésekhez a Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulást a megállapodásban rögzített feltételekkel összhangban kell meghatározni vagy a megállapodással létrehozott jogalanynak kell meghatároznia. A megállapodásban való részvétel és a megállapodás alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulás rendelkezésre bocsátása céljából a Közösség bármely arra alkalmas jogalanyon keresztül eljárhat.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
53. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.