KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 12. august 2010
om bestemmelsen af overskudslagrene af andre landbrugsprodukter end sukker og de finansielle følger af afviklingen heraf i forbindelse med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse
(meddelt under nummer K(2010) 5524)
(Kun den rumænske udgave er autentisk)
(2010/454/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse,
under henvisning til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig bilag V, kapitel 3, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge bilag V, kapitel 3, stk. 2, til akten vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse skal ethvert lager (såvel privat som offentligt), der er i fri omsætning på Bulgariens og Rumæniens (herefter benævnt »de nye medlemsstaters«) område på tiltrædelsesdatoen, og som overstiger, hvad der må anses for at være et normalt overført lager, afvikles for de nye medlemsstaters regning. Begrebet »normalt overført lager« defineres for hvert produkt på grundlag af de specifikke kriterier og målsætninger, der gælder for hver fælles markedsordning.
(2)
Både de specifikke kriterier og målsætninger, der gælder for hver markedsordning, og forholdet mellem priserne i de nye medlemsstater før tiltrædelsen og Fællesskabets priser betyder, at det normalt overførte lager bør vurderes i lyset af faktorer, der varierer fra sektor til sektor.
(3)
Udgangspunktet for beregningen af overskudslagrenes størrelse bør være variationen i den indenlandske produktion plus import minus eksport i 2006, sammenlignet med den gennemsnitlige variation i den indenlandske produktion plus import minus eksport for de tre tidligere år.
(4)
Beregningsresultaterne bør tilpasses for at tage hensyn til det forhold, at nogle produktkategorier som smør og butteroil, forskellige kvaliteter af ris, humle, frø, vinsprit, tobak og korn rent faktisk er indbyrdes ombyttelige og kunne anses som en gruppe, således at en forøgelse af visse produkters lagerniveauer i en gruppe kunne være forårsaget af en reduktion i lagerniveauet af andre varer i gruppen.
(5)
For at tage højde for den økonomiske vækst i den periode, som evalueres med henblik på at fastlægge mængden af overskudslagre, og den deraf følgende mulige stigning i fødevareforbruget er der indført en lineær udviklingstendens med tal for produktion og handel for 2003-2005 som referencegrundlag. I de tilfælde, hvor en lineær udviklingstendens ville resultere i et større overskud, blev den gennemsnitlige variation i den indenlandske produktion plus import minus eksport for de tre tidligere år benyttet.
(6)
Mindre overskud blev elimineret med en grænseværdi: Hvis mængden af overskudslager af et bestemt produkt ikke overstiger 10 % af det, der kunne anses for et normalt overført lager for produktet, var det opfattelsen, at medlemsstaten ikke skulle betale nogen afgift. Herved dækkes fejlmargenen på 10 % ved statistiske oplysninger indsamlet under de særlige omstændigheder i førtiltrædelsesperioden og denne meget vanskelige og omfattende opgave.
(7)
Kommissionen opfordrede også de nye medlemsstater til at fremlægge eventuelle argumenter om specifikke forhold, der ville berettige større end normale lagre, og evaluerede argumenterne. Sidstnævnte førte ikke til ændringer af de tal, som blev fastsat ifølge den metode, der er beskrevet i 1. til 6. betragtning.
(8)
Beregningen bør baseres på de officielle Eurostatdata, som medlemsstaterne indgiver, hvis de foreligger. Hvis sådanne data ikke foreligger på grund af hensyn til statistisk fortrolighed, bør de data, som de nye medlemsstater officielt sender til Kommissionen, anvendes.
(9)
For Bulgariens vedkommende viser den matematiske anvendelse af den i 1. til 6. betragtning beskrevne metode til de statistiske oplysninger, som er nævnt i 8. betragtning, at der ikke findes overskudslagre, og der er dermed ikke behov for at overveje argumenter om specifikke forhold, jf. 7. betragtning.
(10)
Ved beregningen af de finansielle følger af overskudslagre bør omkostningerne ved at afvikle disse beregnes. Da der ikke ydes eksportrestitution for svampekonserves, hvor der findes betydelige overskudslagre, er det af hensyn til en ensartet tilgang hensigtsmæssigt at anvende prisforskellen mellem de gennemsnitlige interne og eksterne priser som grundlag. I betragtning af de finansielle følgers midlertidige art, idet de opstår ved oprettelsen af overskudslagre, bør de pågældende medlemsstater indbetale de tilsvarende beløb til EU-budgettet. Der skal fastsættes en frist for betalingen heraf. Af hensyn til de aktuelle vanskelige økonomiske omstændigheder, som Rumænien påpeger, er det berettiget at lade tilbagebetalingsperioden for indbetalinger løbe over en periode på fire år.
(11)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De mængder af landbrugsprodukter, der er i fri omsætning i Bulgarien og Rumænien på tiltrædelsesdatoen, som overstiger de mængder, der kunne anses for et normalt overført lager pr. 1. januar 2007, og de beløb, der skal opkræves hos disse nye medlemsstater som følge af omkostningerne ved afviklingen af de pågældende mængder, er fastsat i bilaget.
Artikel 2
1. Beløbene i bilaget skal betragtes som indtægt på Unionens budget.
2. Rumænien må betale de i bilaget anførte beløb til Unionens budget i fire lige store afdrag. Det første afdrag betales inden den sidste dag i den anden måned efter den måned, hvor denne afgørelse meddeles den nye medlemsstat. Efterfølgende afdrag betales inden henholdsvis den 31. oktober 2011, den 31. oktober 2012 og den 31. oktober 2013.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Rumænien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. augusztus 12.)
Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásával összefüggésben a cukortól eltérő mezőgazdasági termékek többletkészleteinek meghatározásáról és e készletek felszámolásának pénzügyi következményeiről
(az értesítés a C(2010) 5524. számú dokumentummal történt)
(Csak a román nyelvű változat hiteles)
(2010/454/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére,
tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak V. melléklete 3. fejezetének (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Bulgária és Románia csatlakozási okmánya V. melléklete 3. fejezetének (2) bekezdése előírja, hogy a Bulgária és Románia (a továbbiakban: az új tagállamok) területén a csatlakozás időpontjában szabad forgalomban lévő olyan magán- vagy állami termékkészleteket, amelyek meghaladják a rendes átvihető készletnek tekinthető mennyiséget, az új tagállamoknak saját költségükre fel kell számolniuk. A rendes átvihető készlet fogalmát az egyes termékek tekintetében az egyes közös piacszervezések különleges feltételei és céljai alapján kell meghatározni.
(2)
A különféle piacszervezésekre jellemző feltételek és célok, valamint az új tagállamokban a csatlakozás előtt meglévő árak és a közösségi árak közötti viszony miatt a rendes átvihető készletet az ágazatonként eltérő tényezők alapján kell felmérni.
(3)
A többletkészlet-mennyiségek kiszámításának alapja a következő: a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változása 2006-ban, összehasonlítva az azt megelőző három évben a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változásának átlagával.
(4)
A számítás eredményeit ki kell igazítani annak figyelembevétele céljából, hogy egyes termékkategóriák, például a vaj, a vajolaj, a különféle minőségű rizs, a komló, a vetőmagok, a boralkohol, a dohány és a gabonafélék gyakorlatilag felcserélhetők egymással, ily módon egy csoportnak tekinthetők, és a csoporton belül egyes termékek készleteinek növelését ellensúlyozhatja a csoportot alkotó többi termék készletszintjének csökkenése.
(5)
A többletkészletek felmérése céljából értékelt időszakban bekövetkező gazdasági növekedésnek és az élelmiszer-fogyasztás ebből fakadó lehetséges növekedésének figyelembevétele érdekében egy, a tendenciát leíró lineáris függvényt alkalmaztak, amelyhez a 2003-2005-ös időszak termelési és kereskedelmi adatai szolgáltak kiindulópontul. Azokban az esetekben, amelyekben a lineáris függvény többletkészlet-növekedést mutatott, a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változásának a megelőző három évre számított átlagát vették.
(6)
Az elhanyagolható mennyiségű többletek figyelmen kívül hagyása érdekében küszöbértéket alkalmaztak: amenynyiben a többletkészlet mennyisége egy adott termékre vonatkozóan nem haladta meg a „rendesen átvihető készletnek” minősülő mennyiség 10 %-át, úgy tekintették, hogy a tagállamokat nem terheli fizetési kötelezettség. E 10 %-os küszöbérték figyelembe veszi az előcsatlakozási időszak sajátos körülményei között gyűjtött statisztikai adatok hibahatárát, valamint az elvégzett feladat összetettségét és nagyságrendjét.
(7)
Ezenkívül a Bizottság felkérte az új tagállamokat arra, hogy ismertessenek érveket olyan konkrét helyzetekkel kapcsolatban, amelyek indokolttá tennék a szokásosnál nagyobb mennyiségű készleteket, majd értékelte ezeket az érveket. Az értékelés eredménye nem tette szükségessé az (1)-(6) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint megállapított számok módosítását.
(8)
A számításnak a tagállamok által benyújtott hivatalos Eurostat-adatokon kell alapulnia, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak. Amennyiben a szóban forgó adatok a bizalmas adatkezelés miatt nem elérhetők, az új tagállamok által a Bizottság részére hivatalosan elküldött adatokat kell használni.
(9)
Bulgária esetében az (1)-(6) preambulumbekezdésben leírt módszertan matematikai alkalmazása a (8) preambulumbekezdésben említett statisztikai adatok tekintetében azt eredményezte, hogy nem volt megállapítható többletkészletek megléte, ezért a (7) preambulumbekezdésben említett, konkrét helyzetekkel kapcsolatos érvek figyelembevételére sem volt szükség.
(10)
A többletkészletekből eredő pénzügyi következmények kiszámításának feltétele az említett készletek megszüntetésével összefüggő költségek kiszámítása. A tartósított gomba esetében, amelyre nem vonatkozik export-visszatérítés, és amelyből jelentős többletkészlet képződött, a számítás alapjául - hasonló megközelítést alkalmazva - a belső és külső árak átlaga közötti különbség szolgál. A képződő többletkészletek meghatározásából eredő pénzügyi következmények ideiglenes jellegére való tekintettel, az érintett tagállamoknak a megfelelő összegeket be kell fizetniük az uniós költségvetésbe. Célszerű meghatározni a befizetések teljesítésének időpontját. Figyelemmel a Románia által említett jelenlegi nehéz gazdasági körülményekre, helyénvalónak tűnik a szóban forgó összegek befizetésének időszakát négy évben meghatározni.
(11)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bulgáriában és Romániában a csatlakozás időpontjában szabad forgalomban lévő mezőgazdasági termékkészletek azon mennyiségeit, amelyek meghaladták a 2007. január 1-jén rendes átvihető készletnek tekinthető mennyiséget, valamint az e mennyiségek felszámolásának költségei miatt a szóban forgó új tagállamokra terhelendő összegeket a melléklet tartalmazza.
2. cikk
(1) A mellékletben megállapított összegeket az uniós költségvetés bevételének kell tekinteni.
(2) Románia a mellékletben feltüntetett összegeket négy egyenlő részletben is befizetheti az uniós költségvetésbe. Az első részletet legkésőbb az azon hónapot követő második hónap utolsó napján kell befizetni, amely során a szóban forgó új tagállamot értesítették e határozatról. A következő részletek befizetésének sorrendben 2011. október 31-ig, 2012. október 31-ig, illetve 2013. október 31-ig kell megtörténnie.
3. cikk
Ennek a határozatnak Románia a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 12-én.