KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 25. juli 2012
om statsstøtte SA.23839 (C 44/2007) ydet af Frankrig til virksomheden FagorBrandt
(meddelt under nummer C(2012) 5043)
(Kun den franske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2013/283/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 6. august 2007 modtog Kommissionen en anmeldelse fra Frankrig angående en omstruktureringsstøtte til FagorBrandt-koncernen.
(2)
Ved brev af 10. oktober 2007 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for denne støtte.
(3)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (herefter »åbningsbeslutningen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den anmeldte støtte.
(4)
Kommissionen modtog bemærkninger fra tre interesserede parter, nemlig to konkurrenter og støttemodtageren. Electrolux fremsatte bemærkninger ved brev af 14. december 2007. Efter et møde med Kommissionens tjenestegrene den 20. februar 2008 fremsatte denne virksomhed yderligere bemærkninger ved brev af 26. februar 2008 og 12. marts 2008. En konkurrent, der ønsker at forblive anonym, fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007 (4). FagorBrandt fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig ved brev af 15. januar 2008 og 13. marts 2008 for at give Frankrig mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil og modtog bemærkninger fra Frankrig dels ved et brev af 15. februar 2008 og dels i form af et dokument fremlagt på mødet den 18. marts 2008 (se betragtning 5).
(5)
Ved brev af 13. november 2007 fremsatte Frankrig sine bemærkninger til Kommissionens indledning af proceduren. Den 18. marts 2008 fandt der et møde sted mellem Kommissionens tjenestegrene, de franske myndigheder og FagorBrandt. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 24. april 2008 og 7. maj 2008. Et nyt møde fandt sted mellem de samme parter den 12. juni 2008. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 9. juli 2008. Den 15. juli 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som de franske myndigheder fremsendte den 16. juli 2008.
(6)
Den 21. oktober 2008 traf Kommissionen en positiv, betinget beslutning om omstruktureringsstøtten på 31 mio. EUR til FagorBrandt (5) (herefter »beslutningen af 21. oktober 2008«).
(7)
Denne beslutning blev annulleret af Retten den 14. februar 2012 (6) (herefter »Rettens dom af 14. februar 2012«) på grund af åbenbart urigtige skøn, idet der dels var taget hensyn til en ugyldig kompenserende foranstaltning, dels manglede en analyse af den samlede virkning for konkurrencen af en endnu ikke tilbagebetalt støtte, der tidligere var ydet af de italienske myndigheder (herefter »den italienske støtte«) og ikke var forenelig med den godkendte støtte.
(8)
Kommissionen skal derfor træffe en ny endelig afgørelse. I overensstemmelse med Rettens retspraksis (7) kan Kommissionen i det øjemed kun tage hensyn til de oplysninger, den var i besiddelse af på det pågældende tidspunkt, nemlig pr. 21. oktober 2008 (se afsnit 6.2.2. om tidsrammen for analysen).
2. BESKRIVELSE
(9)
Den omhandlede støtte er en omstruktureringsstøtte. Det budgetterede støttebeløb udgør 31 mio. EUR. Midlerne kommer fra det franske økonomi-, finans- og beskæftigelsesministerium. Støttemodtageren er FagorBrandt S.A., som har flere produktions- og markedsføringsdatterselskaber.
(10)
De franske myndigheder anfører, at FagorBrandt S.A. med de disponible midler og uden statsstøtte ville være ude af stand til at klare sine vanskeligheder. Den direkte støtte på 31 mio. EUR ville ifølge Frankrig kunne dække halvdelen af udgifterne til omstruktureringen (8).
(11)
Koncernen FagorBrandt (herefter »FagorBrandt«) ejes indirekte af selskabet Fagor Electrodomésticos S. Coop (herefter »Fagor«), som er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital.
(12)
Fagor tilhører selv andelsselskabsgruppen Mondragón Corporación Cooperativa (herefter »MCC«), der er en sammenslutning af juridisk og økonomisk selvstændige andelsselskaber. Fagor indgår i husholdningsdivisionen i MCC's industrisektorgruppe.
(13)
FagorBrandt havde i 2007 en omsætning på 903 mio. EUR. Koncernen er aktiv inden for alle kategorier af hårde hvidevarer, som omfatter tre overordnede produktgrupper, nemlig vask (opvaskemaskiner, vaskemaskiner, tørretumblere, vaske-og-tørremaskiner), køl og frys (køleskabe, frysere) samt madlavning (traditionelle ovne, mikrobølgeovne, komfurer, kogeplader, emhætter).
3. ÅRSAGERNE TIL PROCEDURENS INDLEDNING
(14)
I sin åbningsbeslutning udtrykte Kommissionen tvivl af følgende fem grunde: risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder, risikoen for, at forpligtelsen til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte ville blive omgået, tvivl om, hvorvidt virksomheden igen ville blive rentabel på længere sigt, utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger og tvivl om, hvorvidt statsstøtten var begrænset til det nødvendige minimum, især i relation til støttemodtagerens eget bidrag.
3.1. Risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder
(15)
FagorBrandt blev oprettet i januar 2002 og var følgelig ifølge punkt 12 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (herefter »omstruktureringsrammebestemmelserne«) (9) en nyoprettet virksomhed indtil januar 2005, dvs. i tre år efter sin oprettelse. Det betyder, at såvel på det tidspunkt, hvor virksomheden nød godt af skattefritagelsen efter den franske skattelovs § 44 f) (herefter »§ 44 f)-støtten«), som da Kommissionen erklærede denne støtte uforenelig med fællesmarkedet og påbød tilbagebetaling (10), var FagorBrandt en nyoprettet virksomhed. I henhold til punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne måtte der derfor ikke ydes omstruktureringsstøtte til den. Det forhold, at Frankrig endnu ikke havde tilbagesøgt den støtte, der i december 2003 blev erklæret uforenelig med fællesmarkedet, på det tidspunkt, hvor virksomheden ikke længere var en nyoprettet virksomhed og dermed var berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, kunne udgøre en omgåelse af forbuddet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12.
3.2. Risikoen for omgåelse af pligten til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte
(16)
I betragtning af, at den anmeldte støtte i vid udstrækning så ud til at skulle anvendes til at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtte kunne føre til en omgåelse af pligten til tilbagebetaling af denne uforenelige støtte og gøre tilbagebetalingspligten indholdsløs og virkningsløs.
3.3. Tvivlen om virksomhedens langsigtede rentabilitet
(17)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt virksomhedens langsigtede rentabilitet ville blive genoprettet. På baggrund af, at omsætningen for 2007 forventedes at stige med ca. 20 % i forhold til året før, ønskede den at få oplyst, hvad disse forventninger byggede på. Desuden hæftede Kommissionen sig ved, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som virksomhedens italienske datterselskab havde modtaget.
3.4. Utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger
(18)
Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt det kunne accepteres, at der ikke ville blive iværksat flere kompenserende foranstaltninger end dem, der allerede var truffet som led i omstruktureringsplanen. Kommissionen henviste i den forbindelse til følgende:
i)
Støttemodtagere, der opfylder kriterierne for at blive betragtet som »store virksomheder«, skal ifølge omstruktureringsrammebestemmelserne (punkt 38-41) træffe kompenserende foranstaltninger.
ii)
Uden støtten ville FagorBrandt forsvinde fra markedet, og hovedparten af FagorBrandts konkurrenter er europæiske virksomheder. Hvis FagorBrandt forsvandt fra markedet, ville de europæiske konkurrenter derfor kunne øge deres salg og produktion betydeligt.
iii)
Det ser ud til, at størsteparten af de allerede iværksatte foranstaltninger ikke kan tages i betragtning som kompenserende foranstaltninger på grundlag af omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 40.
iv)
Endelig understregede Kommissionen, at der ifølge de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor den behandlede Bull (11)-og Euromoteurs (12)-sagerne, som Frankrig påberåber sig, ikke var nogen pligt til at iværksætte kompenserende foranstaltninger. Den fremhævede desuden også andre væsentlige forskelle mellem de nævnte sager og den her foreliggende.
3.5. Tvivl med hensyn til støttemodtagerens eget bidrag
(19)
Kommissionen gav endelig udtryk for tvivl om, hvorvidt betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 43-44 var opfyldt. For det første havde de franske myndigheder ikke indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne, og for det andet havde de franske myndigheder ikke givet nogen forklaring på, hvorfra visse beløb, der blev medregnet under »støttemodtagerens eget bidrag«, stammede.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
4.1. Bemærkninger fra Electrolux
(20)
Electrolux oplyste, at virksomheden for at imødegå den globale konkurrence havde iværksat omfattende og meget bekostelige omstruktureringsplaner. For at bevare sin konkurrencedygtighed havde virksomheden været tvunget til at træffe drastiske foranstaltninger og bl.a. lukke otte fabrikker i Vesteuropa, hvis produktion hovedsagelig blev flyttet til andre eksisterende fabrikker i Europa og til nye fabrikker i Polen og Ungarn. Størsteparten af virksomhederne i hårdehvidevareindustrien havde gennemført tilsvarende omstruktureringer. Electrolux klagede derfor over, at FagorBrandt kunne få offentlig støtte til at imødegå en situation, som resten af industrien selv måtte klare uden tilsvarende hjælp. Støtten fordrejede konkurrencen på bekostning af andre virksomheder.
4.2. Bemærkninger fra den anden konkurrent
(21)
Denne konkurrent, som ønsker at forblive anonym, fandt for det første ikke, at den planlagte støtte ville genoprette FagorBrandts rentabilitet på lang sigt. Konkurrenten mente, at der var behov for en omfattende industriel reorganisering for at sikre virksomhedens overlevelse. Men konkurrenten mente ikke, at FagorBrandt havde midlerne til at finansiere de nødvendige investeringer. Støtten ville heller ikke sætte FagorBrandt i stand til at nå op på den størrelse, der var nødvendig for at styrke virksomhedens forhandlingsposition over for de store distributører, som foretrækker at handle med leverandører, der står stærkere inden for Den Europæiske Union.
(22)
For det andet fandt denne konkurrent, at støtten ikke var begrænset til det nødvendige minimum, da FagorBrandt kunne tilvejebringe de midler, der var nødvendige for virksomhedens omstrukturering, hos sin aktionær og det andelsselskab (nemlig MCC, hvori også banken Caja Laboral indgår), som denne aktionær tilhører.
(23)
For det tredje fandt denne konkurrent, at støtten kunne påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Størsteparten af sektorens virksomheder har en produktion i Europa og kan derfor betragtes som europæiske. De asiatiske og tyrkiske konkurrenter har kun nævneværdige aktiviteter inden for bestemte produkter. Desuden er FagorBrandt den femtestørste aktør i Europa og står stærkt på det franske, det spanske og det polske marked. Konkurrenten fandt derfor, at Kommissionen i mangel af kompenserende foranstaltninger ikke kunne erklære støtten for forenelig med fællesmarkedet.
(24)
For det fjerde måtte der af Frankrigs og Italiens tidligere ulovlige støtte drages to konklusioner, nemlig dels at det med FagorBrandts vanskeligheder drejede sig om tilbagevendende problemer, som på sigt satte spørgsmålstegn ved virksomhedens fortsatte rentabilitet, dels at den anmeldte støtte sandsynligvis ville blive brugt til at tilbagebetale den ulovlige støtte, hvilket var en omgåelse af påbuddet om tilbagebetaling.
4.3. Bemærkninger fra FagorBrandt
(25)
Bemærkningerne fra FagorBrandt svarede stort set til bemærkningerne fra de franske myndigheder, som opsummeres i det følgende.
5. BEMÆRKNINGER FRA FRANKRIG
5.1. Frankrigs bemærkninger angående åbningsbeslutningen
(26)
Hvad angår muligheden for en omgåelse af forbuddet mod at yde statsstøtte til nyoprettede virksomheder, bestrider de franske myndigheder ikke, at FagorBrandt skulle betragtes som en »nyoprettet virksomhed« i de første tre år efter dens oprettelse, jf. punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Frankrig bemærker dog, at det først var i løbet af 2006, efter de vanskeligheder, der begyndte at opstå i 2004 og forværringen af virksomhedens finansielle situation siden 2005, altså i det femte år efter dens oprettelse, at spørgsmålet om eventuelt at yde statsstøtte til den blev aktuelt. Med andre ord havde virksomheden ikke nogen grund til at anmode om omstruktureringsstøtte, før den befandt sig i en situation, der retfærdiggjorde en sådan støtte, dvs. i løbet af 2006. Spørgsmålet om en eventuel tilsidesættelse af treårsreglen er derfor irrelevant.
(27)
Hvad angår muligheden for, at den anmeldte støtte vil gøre tilbagebetalingspligten virkningsløs, henviste Frankrig til, at det ikke kun er tilbagebetalingspligten, der har gjort virksomheden kriseramt. De finansielle vanskeligheder begyndte faktisk i 2004, og situationen blev kraftigt forværret i 2005 og 2006. Som Kommissionen konkluderede i sin åbningsbeslutning, er virksomheden en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand. Frankrig udleder heraf, at virksomheden derfor er berettiget til omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser for en sådan støtte i øvrigt er opfyldt. Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden kunne overleve efter 2007 eller 2008, hvis den ikke skulle tilbagebetale støtten, er irrelevant, fordi den har pligt til at tilbagebetale støtten, og det har den haft siden vedtagelsen af Kommissionens beslutning om § 44 f)-støtten i 2003. Det er derfor helt klart de finansielle vanskeligheder, der retfærdiggjorde støtteanmodningen, og disse vanskeligheder skyldtes de omstruktureringsomkostninger, virksomheden allerede havde måttet afholde, den manglende afslutning af denne omstrukturering samt desuden alle de andre omkostninger, virksomheden måtte afholde, herunder tilbagebetalingen af støtten.
(28)
Hvad angår genoprettelse af FagorBrandts langsigtede rentabilitet og de to tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007 i forhold til 2006 beroede hovedsagelig på den ændring af FagorBrandts aktivitetssfære, der skete i 2006. Med hensyn til den manglende indregning af tilbagebetalingen af den ulovlige støtte til det italienske datterselskab (ydet i forbindelse med Brandt Italias overtagelse af Ocean Spas aktiviteter inden for husholdningsapparater) oplyste de franske myndigheder, at denne tilbagebetaling ikke ventedes at ville påvirke virksomhedens rentabilitet, eftersom det endelige beløb, Brandt Italia skulle udrede, ventedes at ville ligge under 200 000 EUR, idet det resterende beløb skulle betales af sælgeren af disse aktiviteter.
(29)
Hvad angår de manglende kompenserende foranstaltninger, gentog Frankrig, at virksomheden allerede i 2004 havde afhændet Brandt Components (Nevers-fabrikken). Virksomheden havde desuden nedbragt sin produktionskapacitet ved at indstille produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne. De franske myndigheder henviste desuden til, at støtten havde forårsaget ganske ubetydelige fordrejninger, hvilket mindskede behovet for kompenserende foranstaltninger. FagorBrandt sidder på under [0-5] % (13) af det europæiske marked, hvilket er en ganske lille markedsandel i forhold til virksomhedens største konkurrenter. De franske myndigheder finder i øvrigt, at virksomhedens tilstedeværelse på markedet er med til at forhindre, at der opstår en oligopolsituation. Under den formelle undersøgelsesprocedure foreslog Frankrig en række yderligere kompenserende foranstaltninger.
(30)
Hvad angår Kommissionens tvivl angående støttens begrænsning til et minimum og støttemodtagerens eget bidrag, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder ved, at tilbagebetalingen af støtten ikke var indregnet i omstruktureringsomkostningerne, anførte de franske myndigheder, at tilbagebetaling af en ulovlig støtte ikke i sig selv kan anses som en omstruktureringsomkostning. Med hensyn til »støttemodtagerens eget bidrag« (kaldet »effort propre« i anmeldelsen), oplyste de franske myndigheder, at der var tale om banklån.
5.2. Frankrigs bemærkninger til bemærkningerne fra interesserede parter
(31)
Med hensyn til Electrolux' bemærkninger understregede Frankrig, at de omstruktureringsforanstaltninger, Electrolux og andre konkurrenter havde iværksat, ikke tog sigte på at rette op på en vanskelig økonomisk situation, men derimod på at styrke deres position på markedet for hårde hvidevarer. Frankrig fandt derfor ikke, at man kunne sammenligne FagorBrandt og dennes konkurrenter, der i øvrigt rådede over betydeligt større finansielle midler, fordi de var betydeligt større.
(32)
Med hensyn til de bemærkninger angående FagorBrandts langsigtede rentabilitet, som den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, havde fremsat, fremhævede de franske myndigheder først og fremmest, at FagorBrandt havde sat ind på i første omgang at dæmme op for tabene og styrke sin avance for på sigt at komme til at stå stærkere på markedet, bl.a. ved at udvikle […].
(33)
Hvad angår påstanden om, at støtten ikke er begrænset til et minimum, da FagorBrandt kunne skaffe finansiering hos sine aktionærer, pegede de franske myndigheder på, at MCC ikke er et holdingselskab, men en andelsbevægelse. I denne andelsbevægelse er hvert enkelt andelsselskab selvstændigt, herunder Fagor og banken Caja Laboral, og beslutningerne træffes af deres andelshavere, som ejer dem. FagorBrandt kan derfor kun regne med finansiel støtte fra Fagor, og denne støtte er begrænset til Fagors aktuelle formåen. Overtagelsen af FagorBrandt resulterede i et likviditetstab for Fagor, som i dag ikke er i stand til at bidrage med større finansiering.
(34)
For det tredje pegede de franske myndigheder i deres svar på påstanden om konkurrenceskadelige virkninger på en række modsigelser i den anonyme konkurrents bemærkninger. På den ene side hævdede denne konkurrent, at støtten påvirkede konkurrenceforholdene på det europæiske marked. På den anden side påstod den, at FagorBrandt var for lille i forhold til de store konkurrenter, hvilket udgjorde en risiko for FagorBrandts rentabilitet. Og med hensyn til manglen på kompenserende foranstaltninger henviste de franske myndigheder til, at de allerede havde iværksat relevante kompenserende foranstaltninger og agtede at iværksætte yderligere sådanne foranstaltninger.
(35)
For det fjerde anførte Frankrig som svar på de påstande, der var baseret på Frankrigs og Italiens tidligere ydelse af ulovlig støtte, at denne ulovlige støtte ikke blev ydet til et omstruktureringsprogram i virksomheden, men til en ordning, der skulle fastholde beskæftigelsen i landet. Frankrig pegede endvidere på, at der, som det fremgik af de oplysninger, FagorBrandt havde givet Kommissionen den 17. december 2007, ikke var nogen reel sammenhæng mellem den ydede støtte (ca. 20 mio. EUR netto efter skat) og den uforenelige støtte (ca. 27,3 mio. EUR med renter). Desuden var omstruktureringsomkostningerne blevet vurderet til 62,5 mio. EUR, altså en hel del mere end den omstruktureringsstøtte, der var tale om. Endelig fremhævede de franske myndigheder også udgifternes fungible karakter.
(36)
Med hensyn til de bemærkninger, FagorBrandt havde fremsat over for Kommissionen, oplyste de franske myndigheder, at de kun kunne tilslutte sig dem, ikke mindst i betragtning af, at de supplerede deres egne bemærkninger.
6. VURDERING AF STØTTEN
6.1. Vurdering af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1
(37)
Kommissionen mener, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Den er iværksat i form af et tilskud fra den franske stat og er derfor finansieret af statsmidler og kan tilskrives staten. Foranstaltningen er udelukkende rettet mod FagorBrandt og er derfor selektiv. Tilskuddet begunstiger FagorBrandt, idet virksomheden får tilført supplerende midler, og idet den kan undgå at standse sine aktiviteter. Foranstaltningen risikerer dermed at fordreje konkurrencen mellem producenterne af hårde hvidevarer. Endelig er hårdehvidevaremarkedet kendetegnet ved en omfattende samhandel mellem medlemsstaterne. Derfor konkluderer Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte. Frankrig anfægter ikke denne konklusion.
6.2. Retsgrundlag for vurderingen
6.2.1. Retsgrundlag for støttens forenelighed
(38)
EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, indeholder undtagelser fra hovedreglen om uforenelighed i stk. 1 i samme artikel. Undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder helt klart ikke anvendelse i denne sag.
(39)
Hvad angår undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at eftersom støtten ikke har regionalt sigte og derfor helt klart ikke kan falde ind under litra b) i dette stykke, er det kun undtagelsesbestemmelsen i litra c), der kan finde anvendelse. Denne undtagelsesbestemmelse drejer sig om statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det er i den forbindelse klart, at støtten blev ydet til genoprettelse af en kriseramt virksomheds langsigtede rentabilitet. Kommissionen har i omstruktureringsrammebestemmelserne redegjort for, hvordan den ser på denne form for støtte. Det er derfor disse rammebestemmelser, der er retsgrundlaget for vurderingen af denne sag. Kommissionen finder ikke, at der er nogen andre rammebestemmelser eller retningslinjer, der kan finde anvendelse i den konkrete sag. Frankrig har i øvrigt heller ikke påberåbt sig nogen anden undtagelsesbestemmelse i TEUF, og ingen af de interesserede parter har anfægtet valget af dette retsgrundlag, som allerede blev nævnt i åbningsbeslutningen.
6.2.2. Tidsramme for analysen
(40)
I overensstemmelse med Rettens retspraksis (14) skal Kommissionen, efter at dens beslutninger blev annulleret, udelukkende basere sin nye analyse på oplysninger, som den var i besiddelse af på tidspunktet for vedtagelsen af den annullerede beslutning, i dette tilfælde pr. 21. oktober 2008.
(41)
Begivenheder efter den 21. oktober 2008 skal derfor ikke tages i betragtning. Ændringer eller forandringer i markedssituationen eller hos støttemodtageren skal holdes ude af analysen. Kommissionen tager heller ikke hensyn til den del af gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som ligger efter oktober 2008 (15).
(42)
Endvidere har Kommissionen ikke pligt til at genoptage undersøgelsen af sagen eller supplere den med nye tekniske ekspertvurderinger (16). Annullation af en retsakt, der afslutter en administrativ procedure i flere faser, medfører ikke nødvendigvis annullation af hele proceduren. Når det som i det foreliggende tilfælde trods undersøgelsesdokumenter, der gør det muligt at foretage en udtømmende analyse af støttens forenelighed, viser sig, at Kommissionens analyse ikke er fuldstændig og dermed gør beslutningen ulovlig, kan den procedure, hvormed denne beslutning skal omgøres, genoptages på grundlag af allerede anvendte undersøgelsesdokumenter (17).
(43)
Idet Kommissionen udelukkende skal bygge sin nye analyse på oplysninger, som den rådede over i oktober 2008, og som de franske myndigheder og FagorBrandt allerede har fremsat deres holdninger til, er der i øvrigt ingen grund til at undersøge dem igen (18). Endelig er tredjeparters ret til at fremsætte deres bemærkninger sikret i kraft af offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af beslutningen om indledning af proceduren (19), og der findes ingen bestemmelse i forordning (EF) nr. 659/1999, der kræver, at de får denne mulighed igen, når den oprindelige omstruktureringsplan ændres i undersøgelsesforløbet (20).
(44)
Denne afgørelse bygger således udelukkende på oplysninger, der var til rådighed den 21. oktober 2008.
6.3. Virksomhedens berettigelse til omstruktureringsstøtte
(45)
For at kunne modtage omstruktureringsstøtte skal en virksomhed først og fremmest opfylde betingelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed som defineret i punkt 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
(46)
I betragtning 24 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen, at virksomheden så ud til at være kriseramt som omhandlet i punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne. I betragtning 27 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen desuden, at virksomhedens vanskeligheder som omhandlet i punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne var blevet for alvorlige til at kunne løses af dens spanske aktionær. I modsætning til denne foreløbige vurdering fandt den konkurrent, som ønskede at forblive anonym, at FagorBrandt kunne skaffe den nødvendige finansielle støtte til at imødegå sine vanskeligheder hos Fagor og MCC. Derfor skal det analyseres, om den foreløbige vurdering i åbningsbeslutningen skal ændres. Kommissionen bemærker, at konkurrenten bygger sin udtalelse på en artikel fra pressen (21), hvori der peges på, at Fagor let kan rejse midlerne på finansmarkederne. Kommissionen hæfter sig dog ved, at denne artikel daterer sig til april 2005, og at Fagors økonomiske situation siden da er blevet kraftigt forværret. De franske myndigheder henviser i den forbindelse til, at Fagors finansielle gæld (uden konsolidering med FagorBrandts) tredobledes i 2005 på grund af køb af FagorBrandt-aktierne og massive industriinvesteringer hos Fagor. Desuden foretog Fagor en kapitaltilførsel på 26,9 mio. EUR til FagorBrandt i 2006. Dette har alt sammen stort set lagt beslag på hele andelsselskabets gældsætningskapacitet, og dets gældskvote overstiger langt, hvad der normalt anses for rimeligt.
(47)
I øvrigt forklarede de franske myndigheder, at Fagor, som er eneaktionær i FagorBrandt-koncernen, er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital.
(48)
På grund af denne juridiske form kan Fagor ikke foretage kapitalforhøjelser, der er åbne for tredjemand. Andelsselskabet kan kun få forhøjet sin kapital ved at henvende sig til sine egne medlemmer, hvis finansielle kapacitet er begrænset til deres personlige opsparing. Den eneste mulighed, det har for at finansiere sine udviklingsplaner, er at optage lån hos banker eller udstede obligationslån.
(49)
For så vidt angår MCC, er dette en sammenslutning af andelsselskaber, hvortil Fagor hører. Andelsselskaberne er juridisk og økonomisk selvstændige medlemmer af denne sammenslutning. Der er med andre ord ingen kapitalforbindelse mellem Fagor og MCC. MCC er dermed ikke et holdingselskab, men en andelsbevægelse. Hvert andelsselskab i sammenslutningen, som Fagor eller banken Caja Laboral, er selvstændigt og underlagt de beslutninger, som dets egne medlemmer og dermed ejere træffer. Forholdet mellem MCC og dens medlemmer kan derfor ikke udlægges som det, der gælder i en traditionel virksomhedskoncern.
(50)
På grund af sin juridiske form kunne MCC således ikke rejse midler som et aktieselskab og kan ikke betragtes som et moderselskab efter punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne. FagorBrandt kunne derfor kun regne med finansiel støtte fra sit moderselskab Fagor inden for grænserne af dettes aktuelle formåen.
(51)
Kommissionen finder derfor ingen grund til at ændre den vurdering, den anlagde i åbningsbeslutningen, hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af punkt 11 og 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
(52)
Hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af betingelserne i afsnit 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne, blev der i åbningsbeslutningen kun rejst tvivl om et enkelt punkt, nemlig risikoen for omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder (se afsnit 3 ovenfor om grundene til at indlede procedure i sagen).
(53)
Kommissionen har foretaget en analyse af virksomhedens finansielle situation, som opsummeres i tabel 1 nedenfor. Det fremgår helt klart, at virksomheden i de første tre år efter sin oprettelse, selv om den havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten, ikke opfyldte kriterierne i punkt 10 og 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed - med hensyn til punkt 10 i omstruktureringsrammebestemmelserne ser det ud til, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004 (dvs. i månederne efter Kommissionens endelige negativbeslutning), ville den endnu ikke have mistet halvdelen af sin egenkapital i 2004. Med hensyn til punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne bemærkes, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004, ville den kun have haft et enkelt år med tab (2004), hvilket ikke er nok til, at den på grundlag af dette punkt kan betragtes som kriseramt. Det var altså efter begyndelsen af 2005, at FagorBrandt-koncernens vanskeligheder blev forværret så meget, at virksomheden kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand (dvs. en virksomhed, som »uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed« styrer mod »ophør på kort eller mellemlang sigt«), formentlig i året efter (i betragtning af forpligtelsen til at tilbagebetale § 44 f)-støtten) og helt sikkert i 2007.
Tabel 1
Mio. EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Omsætning
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bruttoavance
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Nettoresultat
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Egenkapital
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Kommissionen har også konstateret, at Fagor i løbet af første kvartal 2005 besluttede at købe 90 % af virksomhedens aktier til en pris af [150-200] mio. EUR. Det viser, at markedet ikke opfattede virksomheden som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand, altså en virksomhed, der uden hjælp fra det offentlige næsten med sikkerhed styrede mod lukning på kort eller mellemlang sigt.
(55)
På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at virksomheden, som blev oprettet i januar 2002, ikke kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i de første tre år af dens eksistens, heller ikke selv om den straks havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten. Den finder derfor, at den omstændighed, at Frankrig ventede med at tilbagesøge § 44 f)-støtten til januar 2005 - dvs. tre år efter FagorBrandts oprettelse - ikke bevirkede, at en virksomhed, som ellers ville være forsvundet fra markedet, blev holdt kunstigt i live. Den finder også, at virksomheden i denne periode ikke havde nogen grund til at søge om omstruktureringsstøtte. I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstændighed, at Frankrig først startede tilbagesøgningen af § 44 f)-støtten i januar 2005, ikke udgør en omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder som omhandlet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12.
(56)
Det konkluderes, at den tvivl, der bestod med hensyn til virksomhedens støtteberettigelse, ikke længere består, og Kommissionen finder, at betingelserne i afsnit 2.1. i omstruktureringsrammebestemmelserne er opfyldt.
6.4. Bestemmelser angående den tidligere ulovlige og uforenelige støtte
6.4.1. Støtte ydet af Frankrig
(57)
På grundlag af punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og i betragtning af, at formålet med den anmeldte støtte ser ud til primært at være at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen i betragtning 30 i åbningsbeslutningen betænkeligheder ved, at den anmeldte støtte kunne være en omgåelse af tilbagebetalingspåbuddet og gøre dette påbud indholds- og virkningsløst.
(58)
I sin vurdering af dette spørgsmål har Kommissionen taget hensyn til følgende.
(59)
Ifølge fast retspraksis gælder for det første, at når uforenelig støtte tilbagebetales med renter, kan det genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse, og dermed eliminere de konkurrencefordrejninger, støtten forårsagede. I denne sag antages tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten med renter - der er en forudsætning for udbetalingen af den nye støtte - derfor at genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse.
(60)
For det andet bemærkes, at virksomheden er berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte. Virksomhedens økonomiske problemer skyldes nemlig ikke primært tilbagebetalingen af støtten. De beror på andre faktorer, der er årsagen til de tab, virksomheden har lidt siden 2004 (se tabel 1). Den fremtidige tilbagebetaling af den uforenelige støtte vil kun forværre disse vanskeligheder indtil det øjeblik, hvor virksomheden ikke længere vil kunne klare denne tilbagebetaling uden støtte fra staten. Desuden er der iværksat en omstruktureringsplan, hvis omkostninger beløber sig til 62,5 mio. EUR. Det viser, at den operationelle omstrukturering, der er nødvendig for at genoprette virksomhedens rentabilitet, er forbundet med meget store omkostninger, der er større end de omkostninger, tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten er forbundet med, og som beløber sig til 22,5 mio. EUR plus renter. Dette viser, at FagorBrandt er en kriseramt virksomhed, hvis eksistens er truet. Den er derfor ligesom enhver virksomhed i samme situation berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt.
(61)
For det tredje fandt Kommissionen i sin beslutning fra 1991 i Deggendorf-sagen (22), hvor den anførte, at »den samlede virkning af den ulovlige støtte, som Deggendorf har nægtet at tilbagebetale siden 1986, og den nye […] støtte vil give virksomheden en særlig stor og uberettiget fordel, som vil ændre samhandelsvilkårene på en måde, der vil stride mod den fælles interesse«, støtten forenelig med fællesmarkedet på betingelse af, at »myndighederne udsætter udbetalingen af den […] omhandlede støtte til Deggendorf GmbH, indtil de har inddrevet den […] støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet.« I sin dom af 15. maj 1997 (23) stadfæstede Domstolen de kriterier, Kommissionen havde lagt til grund. Siden da har Kommissionen vedtaget flere beslutninger, hvor den har fulgt samme tilgang og fundet en ny støtte forenelig med fællesmarkedet, men samtidig stillet betingelse om, at udbetalingen af støtten skulle udsættes, indtil den ulovlige støtte var tilbagebetalt (24). Kommissionen bemærker, at der i den foreliggende sag fra det øjeblik, hvor den nye støtte opfylder betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelserne, intet er til hinder for at følge samme tilgang som i Deggendorf-sagen og dermed anse den nye støtte for at være forenelig på betingelse af, at dens udbetaling stilles i bero, indtil § 44 f)-støtten er tilbagebetalt.
(62)
De ovenstående betragtninger har fjernet den tvivl, Kommissionen nærede angående dette spørgsmål.
(63)
Kommissionen vil i den forbindelse gerne henlede opmærksomheden på følgende. Ifølge punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne skal Kommissionen, når den tager stilling til en støtte til omstrukturering, »tage hensyn til for det første den samlede virkning af den tidligere og den nye støtte og for det andet det forhold, at den gamle støtte ikke er blevet tilbagebetalt«. Som anført i fodnote 14 i omstruktureringsrammebestemmelserne bygger denne bestemmelse på Deggendorf-dommen (25). I den foreliggende sag har Frankrig givet tilsagn om at tilbagesøge § 44 f)-støtten, før den udbetaler nogen ny støtte. I overensstemmelse med Deggendorf-dommen skal Kommissionen i denne afgørelse omdanne dette tilsagn til en betingelse for den anmeldte støttes forenelighed med fællesmarkedet. Derved kan den sikre, at den gamle støtte ikke kumuleres med den nye, og at den gamle støtte bliver tilbagebetalt.
6.4.2. Den ulovlige italienske støtte
(64)
Pr. 21. oktober 2008 skyldte FagorBrandts italienske datterselskab Brandt Italia fortsat en del af den støtte, som de italienske myndigheder havde ydet det. Denne støtte blev erklæret uforenelig af Kommissionen i dens beslutning af 30. marts 2004 (26).
(65)
Som det nævnes i betragtning 61, bekræfter Deggendorf-dommen (27) i et sådant tilfælde, at Kommissionen ikke overskrider sine skønsbeføjelser, når den pålægger tilbagebetaling af tidligere støtte som betingelse for udbetaling af ny støtte. Ved anlæggelse af den synsvinkel, at Kommissionen gør ydelsen af den planlagte støtte betinget af forudgående tilbagebetaling af et eller flere tidligere støttebeløb, har den ikke pligt til at foretage en undersøgelse af den samlede virkning for konkurrencen af disse støttebeløb, idet en sådan betingelse gør det muligt at undgå, at fordelen ved den planlagte støtte kumuleres med fordelen ved den tidligere udbetalte støtte (28).
(66)
Kommissionen lagde således i forbindelse med sin beslutningspraksis vægt på, at tilbagebetalingen af den uforenelige støtte skulle ske før udbetalingen af ny støtte (29), frem for at anvende punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne, som giver den lov til at tage den samlede virkning af den ulovlige støtte og den nye støtte i betragtning.
(67)
På grund af de særlige omstændigheder i den foreliggende sag vil Kommissionen imidlertid anvende punkt 23 i rammebestemmelserne. Kommissionen skal netop også træffe en ny afgørelse i denne sag som følge af Rettens annullation af dens beslutning af 21. oktober 2008. På den baggrund kan Kommissionen ikke tage hensyn til oplysninger, som ikke var i dens besiddelse på datoen for den første beslutning. Derfor kan Kommissionen ikke tage hensyn til nye forpligtelser, som medlemsstaten måtte have indført, eller til de nærmere betingelser for tilbagebetaling af ulovlig støtte, som måtte have fundet sted efter denne dato.
(68)
Som Retten i sin dom af 14. februar 2012 i øvrigt opfordrer Kommissionen til (30), skal den derfor undersøge den samlede virkning for konkurrencen af den italienske støtte og af den anmeldte omstruktureringsstøtte.
(69)
Imidlertid er det nødvendigt først at fastslå beløbet for den italienske støtte, som skulle have været taget i betragtning den 21. oktober 2008.
(70)
FagorBrandt vurderer, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR.
(71)
Faktisk købte FagorBrandt gennem datterselskabet Brandt Italia i 2003 fabrikken i Verolanuova og dens aktiver af selskabet Ocean, som var i betalingsstandsning. Den pris, Brandt Italia bød for de pågældende aktiver, var på 10 mio. EUR.
(72)
Da Oceans kuratorer fandt dette beløb utilstrækkeligt, ønskede de italienske myndigheder at anvende bestemmelserne fra ordningerne vedrørende Mobilita og Cassa Integrazione, som er blevet af erklæret forenelige med gældende EU-ret, på disse overtagelsestransaktioner. De ville bl.a. tillade, at virksomheder, der ansatte arbejdsløse, kunne opnå fritagelse for socialsikringsbidrag. Formålet med disse foranstaltninger var at give køber en fordel, som kunne forøge købsprisen på de omhandlede aktiver tilsvarende.
(73)
Derfor offentliggjorde de italienske myndigheder et lovdekret den 14. februar 2003 om, at køberen af aktiver i ethvert selskab i betalingsstandsning med over 1 000 ansatte skulle fritages for socialsikringsbidrag og andre bidrag for hver overtaget medarbejder. Brandt Italias overtagelse af hårdehvidevareaktiviteterne i Océan SpA den 7. marts 2003 var støtteberettiget til denne ordning, som var indført ved lovdekret. Derfor blev den købspris, som Brandt Italia foreslog, forøget med fritagelsesbeløbet, der blev anslået til 8,5 mio. EUR, og androg dermed 18,5 mio. EUR.
(74)
I sin beslutning af 30. marts 2004 (31) fandt Kommissionen, at lovdekretet af 14. februar 2003, som blev gennemført ved lov den 17. april 2003, var en ulovlig og uforenelig støtteordning. Så snart Brandt Italia fik kendskab til Kommissionens beslutning, fik selskabet ved handelsretten i Brescia den 5. juli 2004 dom for beslaglæggelse af den sidste del af betalingen af købsprisen (5,7 mio. EUR) og henvendte sig til Oceans advokater for at opkræve det beløb, der var betalt for meget. Brandt Italia mente nemlig, at den italienske stat skulle tilbagesøge den ulovlige støtte hos den reelle modtager.
(75)
Selv om modtageren af den omhandlede støtte, der blev ydet i kraft af den ordning, som Kommissionen fandt ulovlig, var Brandt Italia (nemlig det selskab, der faktisk nød godt af fritagelserne), vurderede FagorBrandt derfor, at den endelige fordel ved denne støtte næsten fuldt ud blev overført til de kreditorer, som var registreret af Oceans kuratorer, via en forhøjelse af købsprisen på aktiverne (8,5 mio. EUR højere pris sammenlignet med de faktisk ydede fritagelser på 8 624 283 EUR). Derfor anslog de franske myndigheder, at Brandt Italia/FagorBrandt skyldte 124 283 EUR, hvortil der skulle lægges renter.
(76)
Imidlertid sendte de italienske myndigheder Kommissionen oplysninger, som såede tvivl om dette ræsonnement.
(77)
Den 13. maj 2008 sendte de italienske myndigheder Kommissionen to afgørelser fra retten i Brescia. Disse vedrører tvisten mellem INPS (det nationale socialsikringsinstitut) og Brandt Italia om bestemmelsen af støttebeløbet, nemlig fritagelsen for socialsikringsbidrag, som kom Brandt Italia til gode.
(78)
Den første dom af 1. februar 2008 ophæver indtægtsordren fra INPS over for Brandt Italia den 18. december 2007. INPS ankede denne dom. Den 29. april 2008 annullerede appeldomstolen ophævelsen af indtægtsordren.
(79)
Den tredje dom fra 8. juli 2008, som blev fremsendt til Kommissionen den 20. oktober 2008, giver INPS ret i hovedpunktet, nemlig at Brandt Italia dømmes til fuld tilbagebetaling af støtten. Denne dom blev forkyndt for Brandt Italia den 15. september 2008.
(80)
Kommissionen skal således ud fra disse oplysninger fastslå det støttebeløb, som Brandt Italia/FagorBrandt skulle tilbagebetale, og som man med rimelighed kunne anslå pr. 21. oktober 2008. Derfor bemærker Kommissionen, at Brandt Italia ifølge afgørelsen fra retten i Brescia af 8. juli 2008 dømmes til at tilbagebetale 8 890 878,02 EUR.
(81)
Imidlertid vurderer Kommissionen, at denne sum er på 5,7 mio. EUR, idet det beslagslagte beløb skal frigøres. Faktisk disponerede Brandt Italia ikke over denne sum, som havde været spærret af retsbevarende hensyn, siden handelsretten i Brescia afsagde sin dom den 5. juli 2004. Denne afgørelse blev truffet på grund af Kommissionens beslutning af 30. marts 2004, og beslaglæggelsen foregreb dermed, at det blev nødvendigt at tilbagebetale den pågældende sum. Således kunne det pr. 21. oktober 2008 antages, at denne sum skulle tjene som tilbagebetaling af en del af den omhandlede støtte. Denne konklusion underbygges af følgende:
-
Kommissionen præciserer i betragtning 18 i sin beslutning af 30. marts 2004, at såvel købere af kriseramte virksomheder som kriseramte virksomheder selv kunne være modtagere af støtte ifølge den ulovlige ordning. Med andre ord kunne det forudses, at i det mindste en del af tilbagebetalingen påhvilede selskabet Ocean.
-
Retten i Brescia nævner i sin afgørelse af 8. juli 2008 eksistensen af denne spærrede sum på en beslaglagt konto og finder det »indlysende«, at denne sum kunne tjene til delvis godtgørelse af INPS.
(82)
Derfor og i betragtning af alle de oplysninger, der er omtalt i betragtning 76-81, mener Kommissionen, at det endelige beløb for den italienske støtte, som skal tages i betragtning med henblik på denne analyse, andrager 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges påløbne renter indtil den 21. oktober 2008.
(83)
For så vidt angår renterne, mener Kommissionen nemlig, at den dato, der skal tages i betragtning til bestemmelsen af rentebeløbet, ikke er datoen for den faktiske tilbagebetaling af støtten, men datoen for den annullerede afgørelse, idet Kommissionen i det foreliggende tilfælde analyserede foreneligheden af den franske støtte den 21. oktober 2008. Men pr. 21. oktober 2008 var den franske støtte kumuleret med den italienske støtte inklusive de renter, der var påløbet pr. denne dato. Kommissionen skal derfor tage hensyn til det samlede resultat af disse oplysninger og ikke tillægge renter, der er påløbet indtil datoen for faktisk tilbagebetaling.
(84)
I øvrigt bortfalder fordelen ved de renter, der er påløbet mellem 21. oktober 2008 og datoen for den faktiske tilbagebetaling, ved selve tilbagebetalingen, som naturligvis skal indeholde renterne.
(85)
FagorBrandt disponerede derfor over et beløb på 3 190 878,02 EUR (plus renter) oven i de 31. mio. EUR i støtte fra de franske myndigheder. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet, som den ikke ville have haft til rådighed under normale markedsvilkår (dvs. i mangel af den uforenelige italienske støtte).
(86)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og Rettens dom af 14. februar 2012 vil Kommissionen undersøge den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten i forbindelse med analysen af foreneligheden af sidstnævnte.
(87)
Denne undersøgelse af den samlede virkning giver Kommissionen anledning til to typer kontrol. For det første skal Kommissionen verificere, at de kompenserende foranstaltninger (se betragtning 89 ff, især 118 ff) gør det muligt præcist at kompensere for konkurrencepåvirkningen fra den ekstra likviditet, FagorBrandt rådede over. For det andet vil Kommissionen sørge for, at støttemodtagerens eget bidrag bliver uden støtte (se betragtning 154 ff). Det kan da heller ikke udelukkes, at det omhandlede beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden.
(88)
Takket være disse to kontroller er Kommissionen i stand til at pålægge den berørte medlemsstat nye forpligtelser uafhængigt af, hvad denne måtte fremføre (f.eks. kan Kommissionen i det foreliggende tilfælde ikke tage hensyn til udsagn fremført efter 21. oktober 2008). Som det bekræftes i punkt 46 i omstruktureringsrammebestemmelserne, »kan Kommissionen fastsætte sådanne vilkår og forpligtelser, som den finder nødvendige for at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse, hvis den pågældende medlemsstat ikke allerede har givet tilsagn om, at den vil træffe sådanne forholdsregler«.
6.5. Forebyggelse af enhver uforholdsmæssig konkurrencefordrejning
6.5.1. Analyse af nødvendigheden af de kompenserende foranstaltninger
(89)
I punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne hedder det, at der skal træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at sikre, at de skadelige virkninger for samhandelsvilkårene begrænses mest muligt, således at de positive virkninger, der søges opnået, kommer til at opveje de skadelige virkninger. I modsat fald vil støtten blive anset for at »stride mod den fælles interesse« og må erklæres uforenelig med fællesmarkedet. Denne betingelse konkretiseres ofte ved en begrænsning af den tilstedeværelse, virksomheden fortsat må have på sit eller sine markeder efter omstruktureringsperioden.
(90)
I sin anmeldelse hævdede Frankrig, at der i dette tilfælde ikke forekom at være behov for kompenserende foranstaltninger, især fordi støtten ikke ville få uforholdsmæssige konkurrencefordrejende virkninger. I betragtning 37, 38 og 40 i åbningsbeslutningen gav Kommissionen en kort begrundelse for, hvorfor den ikke kunne godtage denne påstand.
(91)
Kommissionen vil i de næste betragtninger give en mere detaljeret begrundelse for, hvorfor den finder, at støtten skaber en konkurrencefordrejning, og hvorfor det i modsætning til, hvad de franske myndigheder gør gældende, er nødvendigt at iværksætte kompenserende foranstaltninger.
(92)
Som allerede nævnt er FagorBrandt aktiv inden for produktion og markedsføring via distributører (i modsætning til direkte salg til forbrugerne) af hårde hvidevarer. Hvad angår den geografiske udstrækning af markedet for hårde hvidevarer, har Kommissionen tidligere fundet, at dette marked mindst omfatter hele Den Europæiske Union, bl.a. på grund af fraværet af adgangsbarrierer, den tekniske harmonisering og de relativt lave transportomkostninger (32). Tallene fra FagorBrandt og de to konkurrenter, der har fremsat bemærkninger, bekræfter, at markedet omfatter hele EU.
(93)
Kommissionen finder, at en omstruktureringsstøtte ikke kan undgå at skabe en konkurrencefordrejning, fordi den forhindrer, at støttemodtageren forsvinder fra markedet, og dermed bremser konkurrenternes udvikling. Den forhindrer dermed den lukning af de mindst effektive virksomheder, som er et »normalt markedsfænomen«, som anført i punkt 4 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Den anmeldte støtte til FagorBrandt skaber således den ovennævnte konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker dog, at følgende faktorer vil kunne begrænse denne konkurrencefordrejnings omfang. For det første har FagorBrandt på det europæiske hårdehvidevaremarked en markedsandel, der ikke overstiger [0-5] % (33). For det andet er der på dette marked fire konkurrenter med markedsandele på 10 % eller derover (Indesit, Whirlpool, BSH og Electrolux) (34). Den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, anerkender i øvrigt, at FagorBrandt er en relativt lille aktør på det europæiske marked (se ovenfor angående denne konkurrents bemærkning med hensyn til udsigterne for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet og dens lille størrelse) med en faldende markedsandel (35). For det tredje har støtten et begrænset omfang i forhold til FagorBrandts europæiske omsætning (støtten udgør under 4 % af omsætningen i 2007), og dens omfang er endnu mere begrænset set i forhold til de fire førende aktører, hvis omsætning er større end FagorBrandts (36).
(94)
Efter analysen i foregående betragtning af den konkurrencefordrejning, støtten skaber, må der også som anført i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne, der afspejler EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), foretages en analyse af omfanget af de »skadelige virkninger for samhandelsvilkårene« mellem medlemsstaterne. Som allerede anført i betragtning 38 i åbningsbeslutningen fordrejer støtten placeringen af de økonomiske aktiviteter mellem medlemsstaterne og dermed samhandelen mellem dem. FagorBrandt er en virksomhed, som har størsteparten af sine produktionsaktiviteter og sine medarbejdere i Frankrig ([80-100] % af virksomhedens produkter produceres i Frankrig). Uden støtten fra den franske stat ville FagorBrandt hurtigt forsvinde fra markedet. Men de produkter, der fremstilles på FagorBrandts fabrikker, konkurrerer primært med produkter fremstillet af konkurrenter i andre medlemsstater (37). FagorBrandts forsvinden fra markedet ville derfor have sat virksomhedens europæiske konkurrenter i stand til at øge deres salg betydeligt og dermed også deres produktion. Støtten bevirker, at produktionsaktiviteter, der ellers til dels ville være blevet flyttet til andre medlemsstater, fastholdes i Frankrig. Den har derfor en negativ virkning på samhandelsvilkårene, idet den mindsker de muligheder, konkurrenter i andre medlemsstater har for at eksportere til Frankrig (38). Støtten mindsker også mulighederne for at sælge til de lande, som FagorBrandt vil fortsætte med at eksportere til. I betragtning af størrelsen af FagorBrandts salg og antal medarbejdere er der tale om ikke ubetydelige negative virkninger for samhandelsvilkårene.
(95)
På grundlag af ovenstående analyse finder Kommissionen, at det er nødvendigt, at der iværksættes reelle (dvs. ikke ubetydelige) kompenserende foranstaltninger, dog af begrænset omfang.
6.5.2. Analyse af de allerede iværksatte foranstaltninger
(96)
I betragtning 39 i åbningsbeslutningen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de af de franske myndigheder anmeldte foranstaltninger kunne medregnes som kompenserende foranstaltninger, eftersom det i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne er fastsat, at »afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, vil ikke blive betragtet som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet eller aktivitetsniveau med henblik på vurderingen af modydelserne«. Alle de af de franske myndigheder beskrevne foranstaltninger så ud til at falde ind under denne undtagne kategori. Under den formelle procedure gentog de franske myndigheder, at de fandt, at standsningen af produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne såvel som afhændelsen af Brandt Components udgjorde tre gyldige kompenserende foranstaltninger. Kommissionen har derefter foretaget en indgående analyse af disse foranstaltninger og draget følgende konklusioner.
(97)
Med hensyn til lukningen af kummefryserfabrikken i 2005 (i Lesquin) oplyste Frankrig i sin anmeldelse af 6. august 2007, at denne fabrik, »som producerede kummefrysere og vinkøleskabe for hele FagorBrandt-koncernen nu var blevet reduceret til en størrelse … der gjorde, at den ikke længere kunne dække hverken sine faste eller sine variable omkostninger og havde haft et driftsunderskud på 5,8 mio. EUR i 2004«. Der er derfor ingen tvivl om, at der her var tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten (39), og som i henhold til punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne ikke kunne tages i betragtning som en kompenserende foranstaltning.
(98)
Også i forbindelse med standsningen af produktionen af fritstående mikrobølgeovne på Azenay-fabrikken var der tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten, hvilket de franske myndigheder i øvrigt udtrykkeligt har anerkendt i de bemærkninger, de har fremsendt (40). Der er ikke noget overraskende i, at denne fabrik gav underskud, eftersom fritstående mikrobølgeovne er det markedssegment, hvor produkter fra lavomkostningslande har haft størst succes (41). Desuden havde Azenay-fabrikken mistet mange store kontrakter på produktion af mikrobølgeovne til andre koncerner (42). I lyset af punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne vil denne lukning derfor ikke kunne betragtes som en kompenserende foranstaltning.
(99)
Derimod havde virksomheden i marts 2004 afhændet sit datterselskab Brandt Components (Nevers) til den østrigske koncern ATB for 3 mio. EUR. Der er derfor ikke tale om nogen afskrivning (43) eller om en lukning. Denne foranstaltning udelukkes derfor ikke af ovennævnte bestemmelse i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Det datterselskab, der blev afhændet i marts 2004 (44), havde i 2003 en omsætning på 35,4 mio. EUR - svarende til 4 % af virksomhedens omsætning i 2003 - og beskæftigede 306 ansatte - svarende til 6 % af virksomhedens samlede medarbejderstab. Datterselskabet beskæftigede sig med konstruktion, udvikling, produktion og markedsføring af elmotorer til vaskemaskiner. Afhændelsen betød således en indskrænkning af virksomhedens aktiviteter på markedet for vaskemaskinekomponenter.
(100)
Denne sidste foranstaltning kan imidlertid ikke betragtes som en gyldig kompenserende foranstaltning. Faktisk skete salget af Brandt Components ca. tre og et halvt år før anmeldelsen af den undersøgte støtte. Desuden mindsker denne foranstaltning ikke FagorBrandts tilstedeværelse på hårdehvidevaremarkedet (45), som er det marked, hvor FagorBrandt primært vil forblive aktiv. Denne foranstaltning havde således ikke til formål og kunne ikke få til følge at mindske den konkurrencefordrejning, som tildelingen af den planlagte støtte afstedkom.
6.5.3. Kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder
(101)
For at imødekomme de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, hvor Kommissionen udtalte tvivl om, hvorvidt de anmeldte kompenserende foranstaltninger er tilstrækkelige, har de franske myndigheder foreslået en standsning af markedsføringen af Vedette-køleskabe og -frysere samt Vedette-madlavningsapparater i fem år. Desuden har de foreslået enten en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner eller en afhændelse af mærket […].
(102)
Som nævnt ovenfor går [50-80] % af FagorBrandts salg til det franske marked, hvor virksomheden i 2006 havde en markedsandel på [10-20] % målt i værdi og på [10-20] % i volumen. Det betyder, at hvis FagorBrandt ophørte med at bestå, ville det primært have været virksomhedens konkurrenter på det franske marked, der havde draget fordel heraf og kunnet øge deres salg. Det er derfor disse virksomheder, der berøres mest af, at FagorBrandt i kraft af støtten fortsætter med at bestå. Derimod har FagorBrandt kun et meget begrænset salg på det italienske marked. Som kompenserende foranstaltning foretrækker Kommissionen derfor en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner frem for en afhændelse af mærket […], eftersom Vedette-produkterne (46) udelukkende markedsføres på det franske marked, mens […]-produkterne især sælges […].
(103)
Det drejer sig derefter om at analysere, hvilke virkninger disse yderligere kompenserende foranstaltninger vil få, for at afklare, om de er tilstrækkelige.
(104)
Inden for køl og frys (køleskabe og frysere) havde Vedette-mærket i 2007 en omsætning på [10-20] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.
(105)
Hvis markedsføringen af køl/frys-produkter standses i fem år, vil det sætte konkurrenterne på det franske marked i stand til at forstærke deres position på dette marked. Ifølge en GfK-undersøgelse fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt - som målt i værdi sidder på […] % af markedet - på køleskabsmarkedet i Frankrig Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) og Electrolux ([…] %). På frysermarkedet er FagorBrandts ([…] %) største konkurrenter Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) og Electrolux ([…] %).
(106)
Vedette-mærket havde i 2007 en omsætning inden for madlavningsapparater på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.
(107)
Hvis markedsføringen af madlavningsapparater standses i fem år, vil konkurrenterne kunne befæste deres position på markedet for komfurer. Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de vigtigste konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på […] %) på markedet for komfurer i Frankrig Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) og Candy ([…] %).
(108)
I 2007 havde Vedette-mærket en omsætning inden for opvaskemaskiner på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.
(109)
Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på […] %) på det franske marked for opvaskemaskiner BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) og Electrolux ([…] %). Standsningen af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner vil derfor sætte konkurrenterne i stand til at udbygge deres position på markedet.
(110)
De Vedette-produkter, som trækkes ud af markedet, repræsenterer således [0-5] % af koncernens omsætning (47). De franske myndigheder har oplyst, at det vil kræve betydelige tilpasninger i virksomheden […].
6.5.4. Konklusion på de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået, og en yderligere kompenserende foranstaltning pålagt af Kommissionen
(111)
De foreslåede kompenserende foranstaltninger består i standsning af markedsføringen af visse produkter (madlavning, køl og frys samt opvaskemaskiner) af Vedette-mærket (48) i fem år og afhændelse af Brandt Components. Denne indskrænkning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet er reel (altså ikke ubetydelig), men af begrænset omfang.
(112)
Imidlertid mener Kommissionen, at den kompenserende foranstaltning vedrørende Vedette-mærket, som de franske myndigheder har foreslået, er den eneste gyldige kompenserende foranstaltning, og at den ikke er tilstrækkelig. Derfor beslutter Kommissionen som betingelse for støttens forenelighed at pålægge en forlængelse i yderligere tre år af standsningen af markedsføringen af Vedette-produkter. Selv om det foreslåede forbud har en varighed på fem år, vil det i realiteten strække sig over yderligere tre år og dermed vare otte år i alt.
(113)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen var i besiddelse af den 21. oktober 2008, kan virkningen af denne kompenserende foranstaltning (KF) i form af tabt omsætning evalueres på to forskellige måder ud fra tabel 2 nedenfor (49).
Tabel 2
Mio. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Omsætning FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Virkning af KF, højt sat
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Virkning af KF, lavt sat
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Tallene i tabel 2 for årene 2009-2012 er de tal, som er opgivet af de franske myndigheder og FagorBrandt for virkningen af den kompenserende foranstaltning, som de foreslår (se også betragtning 143 ff vedrørende denne virkning).
(115)
En måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning, som Kommissionen pålagde, er at gange den manglende indtjening i det sidste år, som de franske myndigheder har beregnet (nemlig 2012), med tre. I et optimistisk scenarie for virksomheden er denne virkning dermed 3 × [40-60] mio. EUR, dvs. [120-180] mio. EUR.
(116)
En anden måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning er at ekstrapolere tallene for 2013-2016 ved at anvende en lineær forhøjelse på [1,5-3] % af tallene for 2012 som forlængelse af omsætningsstigningen, der af virksomheden blev vurderet til [1,5-3] % fra 2009 til 2012. Af de grunde, der er nævnt i betragtning 125 ff, betragtes denne antagelse om omsætningsstigning da også som rimelig i lyset af koncernens strategi og markedsprognoserne. På den baggrund vil den kompenserende foranstaltning i et optimistisk scenarie for virksomheden fratage FagorBrandt en omsætning på [120-180] mio. EUR.
(117)
Den foreslåede kompenserende foranstaltning synes dermed at være tilstrækkelig og er også i sig selv nok til på en rimelig måde at mindske de negative virkninger for konkurrencen af tildelingen af den omhandlede støtte, idet den i et optimistisk scenarie fratager virksomheden en omsætning på [120-180] mio. EUR i perioden 2014-2016. Denne urealiserede omsætning vil gøre det muligt for konkurrenterne at øge deres salg. Denne kompenserende foranstaltning vil ligeledes gøre det mere kompliceret for virksomheden at genintroducere de pågældende Vedette-produkter efter otte år uden for markedet (i øjeblikket markedsføres kun vaskemaskiner under mærket Vedette). Selv om mærket ikke helt forsvinder, vil omkostningen ved genintroduktion da også være proportional med antallet af år borte fra markedet. Jo længere tid mærket er borte fra markedet, jo mere taber det i mærkekendskab.
(118)
I øvrigt bør det ligeledes kontrolleres, om denne nye kompenserende foranstaltning gør det muligt også at kompensere for den konkurrencefordel, der genereres af den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten. Faktisk kan man se sådan på det, at FagorBrandt pr. 21. oktober 2008 rådede over en sum på 3 190 878,02 EUR (dvs. ca. 4 mio. EUR med renter), som virksomheden ikke skulle have haft til rådighed. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet. Den yderligere kompenserende foranstaltning kompenserer imidlertid for denne konkurrencepåvirkning.
(119)
Tabel 3 nedenfor viser nettotabet (eller det negative frie cashflow) ved den kompenserende foranstaltning. Tallene for 2009-2012 er de tal, der er meddelt Kommissionen af de franske myndigheder. Tallene for årene 2013-2016 er en ekstrapolation, der er dannet ved at forhøje tallene for 2012 med [1,5-3] % om året (50).
Tabel 3
Mio. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Slutresultat uden KF
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Virkning af KF, højt sat
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Virkning af KF, lavt sat
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Det lader således til, at tre år yderligere i et optimistisk scenarie (for virksomheden) fratager FagorBrandt likviditet for et beløb på mellem [10-20] mio. EUR (hvis man ganger tallet for 2012 med tre) og [10-20] mio. EUR (hvis man tillægger de ekstrapolerede tal). Med andre ord kompenserer denne nye kompenserende foranstaltning rigeligt for fordelen ved at have rådet over likvide midler i størrelsesordenen 4 mio. EUR.
(121)
Endelig gør forlængelsen af de kompenserende foranstaltninger ud over omstruktureringsperioden (fastsat til 31. december 2012) dem ikke uhensigtsmæssige. Selv om de kompenserende foranstaltninger skyldes ydelsen af en omstruktureringsstøtte, indgår de ikke i selve omstruktureringsprocessen, men udgør en kompensation, som gives konkurrenterne til den virksomhed, der fik hjælp, med henblik på at kompensere for den konkurrencepåvirkning, som de kan have været udsat for. Deres virkning og nytte drages dermed heller ikke i tvivl af den kendsgerning, at de strækker sig over en periode, der rækker ud over omstruktureringsperioden, fordi de er indført på grund af en omstruktureringsoperation befordret af statsstøtte, og fordi de har til formål og følge at kompensere for den konkurrencepåvirkning, der hidrører fra denne støtte.
(122)
Kommissionen finder derfor, at disse foranstaltninger kan forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger som omhandlet i punkt 38-40 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
6.6. Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet
6.6.1. Omstruktureringsplan, markedsudsigter og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser
(123)
FagorBrandts allerede påbegyndte omstruktureringsplan omfatter hovedsagelig følgende:
-
øget fokusering og målretning på […]
-
rationalisering af indkøbspolitikken og […]
-
indstilling af aktiviteter og lukning af fabrikker (51)
-
personalenedskæringer (52)
-
foranstaltninger til at sikre virksomhedens overlevelse (53).
(124)
Efter undersøgelsen fastholder Kommissionen, hvad den gav udtryk for i åbningsbeslutningen, nemlig at den finder planen i overensstemmelse med de krav, der stilles i punkt 35-37 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Med andre ord gør omstruktureringsplanen det muligt at genetablere virksomhedens langsigtede rentabilitet.
(125)
Kommissionen vil dog gerne i det følgende gøre rede for sin analyse og konklusionerne herpå, for så vidt angår markedsprognoserne og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser.
(126)
Kommissionen har vurderet prognoserne i omstruktureringsplanen, især hvad vækstperspektiverne angår. Kommissionen minder om, at kun de oplysninger, den havde til rådighed i oktober 2008, tages i betragtning i denne afgørelse.
(127)
Ifølge CECED (54) udviste det europæiske marked målt i volumen i Vesteuropa en beskeden vækst fra 2005 til 2007 (ca. 2 % om året) og i Østeuropa en støt vækst (7 % om året). Sidstnævnte vækstrate er dog omgærdet af usikkerhed, fordi den er underlagt de økonomiske udsving, hvilket gør, at en tocifret positiv vækstrate let vil kunne blive afløst af en tocifret negativ vækstrate og omvendt.
(128)
På lang sigt er det muligt, at forbrugsadfærden i Østeuropa kommer til at ligge mere på linje med adfærden i Vesteuropa, men den lave købekraft i de østeuropæiske lande har bevirket, at efterspørgslen er blevet koncentreret om de mest nødvendige apparater (vaskemaskiner og køleskabe) i den laveste priskategori. Men det er på disse markeder, at de tyrkiske og asiatiske konkurrenter er trængt ind.
(129)
Det er derfor i Vesteuropa, at FagorBrandt har sit markedspotentiale, for det er både værdimæssigt og volumenmæssigt de største markeder, og de drives mindre af de billigste produkter, hvor FagorBrandt ikke længere er konkurrencedygtig, og som er årsagen til den kraftige vækst i Østeuropa.
(130)
FagorBrandts referencemarked er det franske marked, hvor koncernen har [50-80] % af sit salg, producerer [80-100] % af sine produkter og beskæftiger [80-100] % af koncernens medarbejdere. Ifølge GIFAM (55) udviste det franske marked for hårde hvidevarer i 2007 en vækst på 1 % i forhold til 2006, både i mængder og værdi. Mere specifikt var der på markedet for […], som FagorBrandt ønsker at koncentrere sig om, en vækst på […] % i forhold til 2006, selv om der inden for […] var tale om en nedgang i omsætningen på […] %.
(131)
Ser man på udviklingen inden for de forskellige produktgrupper, fremgår det, at de mest lovende markeder i Europa og især i Frankrig hovedsagelig er markederne for […]. Der kan konstateres en betydelig vækst inden for […], mens markedet for køl og frys stort set stagnerer, således som det fremgår af nedenstående tabel, der stammer fra GIFAM-rapporten:
Tabel 4
(132)
FagorBrandts beslutning om at ændre fokus og især koncentrere sig om […] og om at udvikle […] ser derfor ud til at stemme godt overens med udviklingen i de forskellige segmenter og produkter.
(133)
Efter at have foretaget en analyse af de andre grundlæggende elementer i omstruktureringsplanen for at afklare, om prognoserne for FagorBrandts langsigtede rentabilitet er rimelige, finder Kommissionen, at disse prognoser vist i tabel 5 er realistiske.
Tabel 5
Mio. EUR
2009
2010
2011
2012
Omsætning FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Slutresultat
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Den resterende del af analysen vil derfor udelukkende omhandle to konkrete tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, og som drejer sig om, hvorvidt omstruktureringsplanen er realistisk og tilstrækkelig.
(135)
Kommissionen har for det første udbedt sig forklaringer angående den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007. De franske myndigheder har forklaret, at FagorBrandts aktivitetsområde ændrede sig i 2006, da Fagor overførte distributionen af Fagor-mærket på det engelske og det franske marked og derefter alle de franske aktiviteter til FagorBrandt (56). Disse aktiviteter anslås at have givet en omsætning på [50-100] mio. EUR for 2007 og blev medregnet i tallene for FagorBrandts omsætning for 2007. Uden disse ændringer ventedes omsætningen kun at stige med [5-10] %. Frankrig har siden meddelt Kommissionen den faktisk realiserede omsætning i 2007. Den lå på 903 mio. EUR, mod 779,7 mio. EUR i 2006, hvilket er en årlig stigning på 16 %.
(136)
For det andet bemærkede Kommissionen, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som koncernens italienske datterselskab havde modtaget, hvilket udgjorde en risikofaktor for genoprettelsen af dens rentabilitet. De franske myndigheder præciserede, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR (se betragtning 70 ff). Som Kommissionen allerede har angivet (se betragtning 76 ff), beløber den italienske støtte, som skal tages i betragtning i forbindelse med denne afgørelse, sig imidlertid til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges løbende renter indtil 21. oktober 2008. Men Kommissionen mener ikke, at tilbagebetalingen af dette beløb sætter virksomhedens genoprettede rentabilitet på spil, eftersom FagorBrandt er forpligtet til at øge sit egetbidrag med et beløb svarende til 3 190 878,02 EUR plus renter (se betragtning 149 ff).
(137)
På grundlag af de ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at den tvivl om genoprettelsen af koncernens rentabilitet, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, ikke længere består.
6.6.2. Den tvivl om genoprettelse af rentabiliteten, som blev rejst af en interesseret part
(138)
Som nævnt ovenfor har en konkurrent, der ønsker at forblive anonym, bestridt, at omstruktureringen vil kunne genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Denne konkurrent finder for det første, at virksomheden burde have flyttet en del af sin produktion til lavomkostningsområder, hvor den kan udnytte stordriftsfordele. For det andet vil virksomheden ikke kunne klare de investeringer, der er nødvendige for at forbedre sine produkter i en industri, der hvert år kræver betydelige investeringer i produktionsapparatet og i design, forskning og udvikling. Konkurrenten understreger endelig, at virksomheden fortsat er for lille i forhold til sine konkurrenter. Kommissionen vil i de følgende betragtninger undersøge, om disse bemærkninger fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, kan anfægte de konklusioner, den har draget med hensyn til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.
(139)
Med hensyn til nødvendigheden af at flytte en del af produktionen til et lavomkostningsland bemærker Kommissionen, at de franske myndigheder netop har taget stilling til dette punkt. De har peget på, at FagorBrandts nye målretning (innoverende produkter med høj værditilvækst) såvel som udviklingen hos flere af virksomhedens rent europæiske konkurrenter ikke taler for en konsekvent flytning af deres produktion til lavomkostningslande. […]. At de store fabrikanter har placeret produktionsanlæg i lavomkostningslande, skyldes også ønsket om at øge deres salg i disse lande.
(140)
Hvad angår påstandene fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om, at det vil være umuligt for FagorBrandt at klare de store investeringer, der er nødvendige for at bevare konkurrencedygtigheden, og at FagorBrandt er for lille i forhold til de store fabrikanter, henviser Kommissionen til, hvad den selv anførte i betragtning 8 i åbningsbeslutningen, nemlig at netop disse faktorer var blandt årsagerne til virksomhedens vanskeligheder. Den bemærker imidlertid, at omstruktureringsplanen ser ud til at kunne afhjælpe disse problemer. For ifølge planen vil virksomheden koncentrere sig om […]. Kommissionen bemærker desuden, at nogle af virksomhederne i sektoren til trods for deres beskedne størrelse i forhold til de store fabrikanter og en betydelig produktion i Vesteuropa alligevel har bevaret deres konkurrencedygtighed ved at koncentrere sig om bestemte produkter og segmenter (der er tale om enten nicheaktører som Miele, Smeg, Liebherr og Teka eller små nationale fabrikanter som Candy og Gorenje). Kommissionen bemærker i øvrigt, at FagorBrandts stadigt stærkere integration i Fagor-koncernen også vil bidrage til at løse de problemer, der skyldes virksomhedens størrelse. Kommissionen drager derfor den konklusion, at de problemer, som denne konkurrent har peget på, udgør udfordringer for FagorBrandt, men at omstruktureringsplanen kan imødegå dem og giver tilstrækkelig sandsynlighed for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.
(141)
På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, ikke ændrer noget ved den vurdering, at omstruktureringsplanen vil kunne genoprette FagorBrandts langsigtede rentabilitet.
6.6.3. Virkningerne af de kompenserende foranstaltninger for genoprettelsen af rentabiliteten
(142)
I relation til udsigterne til en genoprettelse af den langsigtede rentabilitet skal Kommissionen som anført i sidste punktum i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne sikre sig, at de kompenserende foranstaltninger ikke bringer virksomhedens rentabilitet i fare. Som det fremgår af analysen, har de franske myndigheder foreslået kompenserende foranstaltninger, som dermed ikke indgik i de finansielle prognoser, der var vedlagt anmeldelsen. Kommissionen finder disse yderligere foranstaltninger nødvendige, og de skal derfor iværksættes. Men da disse foranstaltninger - standsning af markedsføringen af køl/frys-produkter, madlavningsapparater og opvaskemaskiner under Vedette-mærket i fem år - vil medføre en forværring af virksomhedens finansielle resultater, er det vigtigt at sikre, at virksomheden vil kunne bære dem.
(143)
Ifølge de franske myndigheder viser tabel 6 og 7 virksomhedens finansielle resultater, idet der er taget hensyn til iværksættelsen af de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået. Tabel 6 bygger på et optimistisk scenarie, mens tabel 7 afspejler et pessimistisk scenarie.
Tabel 6
Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR)
Optimistisk scenarie
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Omsætning
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttoavance
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultat før skat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettoresultat
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Samlet frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabel 7
Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR)
Pessimistisk scenarie
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Omsætning
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttoavance
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultat før skat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettoresultat
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Samlet frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabel 6 og 7 bygger på følgende antagelser angående de omsætningsnedgange, som standsningen af markedsføringen af flere produktkategorier af Vedette-mærket vil medføre. Denne standsning kan resultere i følgende:
a)
en nedgang i salget af de Vedette-produkter, hvis markedsføring midlertidigt standses
b)
en nedgang i salget af de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket (57) (negativ afsmitningsvirkning for alle Vedette-produkterne)
c)
en nedgang i salget af de andre mærker (negative afsmitningsvirkninger for alle FagorBrandt-koncernens mærker).
(145)
I det optimistiske scenarie er der kun taget hensyn til virkningerne i punkt a) og b) i betragtning 144, og det tab, der er forbundet med standsningen af markedsføringen af et produkt, vil føre til et omsætningstab på [70-90] % for den produktlinje, der standses (de resterende [10-30] % indhentes af FagorBrandt via forøgelsen af salget af identiske produkter under andre mærker end Vedette), og et omsætningstab på [20-30] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. I det pessimistiske scenarie tages der også hensyn til punkt c) i betragtning 144, idet det antages, at der bliver et tab på [110-130] % fra den standsede produktlinje (tabet vil nemlig muligvis ikke kun berøre 100 % af omsætningen på den standsede produktlinje, men også ramme andre produkter og mærker end den linje, hvis markedsføring er standset) og et tab på [20-40] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. De franske myndigheder oplyser, at denne pessimistiske hypotese svarer til noget, virksomheden allerede før har oplevet, idet den i 2003 besluttede at opgive markedsføringen af mikrobølgeovne under Vedette-mærket i Frankrig for udelukkende at koncentrere sig om mærket Brandt, som nød godt af en specialiseret salgsstyrke. Denne standsning fik meget negative følgevirkninger, eftersom ikke blot hele omsætningen på Vedette-mærket gik tabt, men tabet ramte også Brandt-mærket (samlet tab på […] apparater solgt under disse to mærker over to år sammenlignet med et salg, der oprindelig lå på […] enheder, heraf […] under Vedette-mærket, svarende til et tab på [120-140] % af de droppede mængder) (58).
(146)
På grundlag af en analyse af tallene i de to ovenstående tabeller og de øvrige oplysninger fra de franske myndigheder bemærker Kommissionen, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger vil svække virksomheden, da de vil resultere i en forværring af dens resultater fra og med 2009, som er det år, hvor de iværksættes. Men virksomheden vil allerede i 2010 igen få et positivt resultat, og det vil stige i årene efter. Kommissionen finder derfor, at selv om de kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder vil svække virksomheden, vil de ikke være til hinder for en genoprettelse af dens rentabilitet.
(147)
Denne konklusion drages ikke i tvivl ved Kommissionens pålægning af en yderligere kompenserende foranstaltning, nemlig den nødvendige forlængelse i tre år af standsningen af markedsføringen af de omhandlede Vedette-produkter.
(148)
Som det fremgår af tabel 3, der viser virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning for virksomhedens slutresultat, vil dette resultat da også fortsat være positivt i årene 2014-2016 med en anslået stigning på [1,5-3] %. Derfor må det samme konkluderes med hensyn til den kompenserende foranstaltning, som Kommissionen har pålagt, nemlig at den ganske vist svækker virksomheden, men ikke hindrer den i at genoprette sin rentabilitet.
6.7. Begrænsning af støtten til et minimum: et reelt bidrag fra støttemodtageren uden støtte
(149)
For at støtten skal kunne godkendes, kræves det i henhold til punkt 43-45 i omstruktureringsrammebestemmelserne, at støttebeløbet og støtteintensiteten er begrænset til det absolutte minimum, der er nødvendigt for at kunne gennemføre omstruktureringen under hensyn til virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle ressourcer. Støttemodtagerne skal selv yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse, eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår.
(150)
Som nævnt i betragtning 43 i åbningsbeslutningen beløber omstruktureringsomkostningerne som beskrevet i de franske myndigheders anmeldelse sig til 62,5 mio. EUR. Virksomheden agter at bidrage med 31,5 mio. EUR og modtage en støtte på 31 mio. EUR.
Mio. EUR
%
Omstruktureringsomkostninger
62,5
100 %
Finansieret gennem:
Støttemodtagerens eget bidrag
4,6
7,4 %
Aktionærens bidrag
26,9
43 %
Statsstøtte
31
49,6 %
(151)
I betragtning 44 i åbningsbeslutningen rejste Kommissionen to tvivlsspørgsmål angående disse tal. For det første anmodede den de franske myndigheder om en begrundelse for, hvorfor de ikke havde indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. For det andet udbad den sig en nærmere redegørelse for støttemodtagerens eget bidrag.
(152)
De franske myndigheder besvarede det andet punkt ved at oplyse, at støttemodtagerens eget bidrag bestod af banklån, som FagorBrandt optog på markedet. De præciserede, at virksomheden i 2006 havde optaget banklån på i alt [20-40] mio. EUR, som i 2007 blev forhøjet til [20-40] mio. EUR (59). Sikkerhedsstillelsen bestod i […]. Kommissionen bemærker, at der her er tale om en »ekstern finansiering på markedsvilkår« som omhandlet i punkt 43 i omstruktureringsrammebestemmelserne, hvilket derfor er et gyldigt bidrag.
(153)
Med hensyn til det første tvivlsspørgsmål, Kommissionen rejste, oplyste de franske myndigheder, at tilbagebetalingen af en uforenelig støtte ikke uden videre kan medregnes som omstruktureringsomkostninger (og heller ikke som støttemodtagerens eget bidrag, jf. punkt 43 og 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne). Det var grunden til, at de ikke indregnede § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. De oplyste dog, at denne tilbagebetaling, som blev sat til ca. [25-30] mio. EUR (inkl. renter), naturligvis var indregnet i den forretningsplan, der var vedlagt anmeldelsen, ligesom enhver anden normal finansiel udgift. Kommissionen finder, at en sådan tilbagebetaling altid skal indregnes i forretningsplanen, hvilket var tilfældet her (60).
(154)
Imidlertid skal det også tages i betragtning, at den italienske støtte til Brandt Italia pr. 21. oktober 2008 beløb sig til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter. Man kan derfor ikke udelukke, at dette beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden. Støttemodtagerens eget bidrag ligger således under grænsen på 50 %, som er fastsat i punkt 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
(155)
For at sikre, at virksomhedens egetbidrag er uden støtte og udgør mindst 50 % af omstruktureringsomkostningerne, stiller Kommissionen derfor som betingelse for denne positive afgørelse, at egetbidraget forhøjes med beløbet for den italienske støtte, nemlig 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter påløbet indtil den 21. oktober 2008.
(156)
Konkret skal FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne forhøjes med denne sum (gennem lån og/eller kapitaltilførsel fra aktionærerne eller andre) inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012.
(157)
For så vidt angår påstanden fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om at støtten ikke er begrænset til et minimum, bekræfter Kommissionen, at ud over undersøgelsen af, om det principielle krav om et egetbidrag på over 50 % er overholdt, har den også foretaget en vurdering af, om støtten var begrænset til det strengt nødvendige, især på grundlag af kriterierne i punkt 45 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Kommissionen finder, at det er tilfældet, og at støttebeløbet ikke »giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsfordrejende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen«.
(158)
Kommissionen bemærker navnlig, at koncernen også efter at have modtaget støtten og efter omstruktureringens afslutning fortsat vil have en stor gæld og en højere gearing pr. enhed. FagorBrandt skal derfor først og fremmest anvende den fremskaffede likviditet til at nedbringe sin gæld.
6.8. Princippet om engangsstøtte
(159)
I overensstemmelse med punkt 72 ff i omstruktureringsrammebestemmelserne må omstruktureringsstøtte kun tildeles én gang over en periode på 10 år.
(160)
I det foreliggende tilfælde kan den franske og italienske støtte til FagorBrandt ikke betegnes som støtte til redning og omstrukturering. På tidspunktet for tildelingen af disse støttebeløb i henholdsvis 2002 og 2003 var FagorBrandt som påvist i betragtning 45-56 ikke kriseramt.
(161)
Derfor er princippet om engangsstøtte i henhold til omstruktureringsrammebestemmelserne overholdt.
6.9. Fuld gennemførelse af planen
(162)
FagorBrandts omstruktureringsplan, herunder alle tilsagnene fra Frankrig, skal gennemføres i fuldt omfang (61). Kommissionen forlanger at blive holdt underrettet om udviklingen i gennemførelsen af planen og tilsagnene i forbindelse hermed.
7. KONKLUSION
(163)
Støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, forudsat at de betingelser, der er stillet, opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den støtte, som Frankrig påtænker at yde til FagorBrandt på i alt 31 mio. EUR, er forenelig med det indre marked på de i artikel 2 fastsatte betingelser.
Artikel 2
1. De franske myndigheder skal udsætte udbetalingen af den i artikel 1 omhandlede støtte til FagorBrandt, så længe den uforenelige støtte, der var genstand for Kommissionens beslutning nr. 2004/343/EF af 16. december 2003 (62), ikke er effektivt tilbagesøgt fra FagorBrandt.
2. Den omstruktureringsplan for FagorBrandt, som Frankrig den 6. august 2007 forelagde Kommissionen, skal gennemføres i fuldt omfang.
3. FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne på 31,5 mio. EUR forhøjes med et beløb på 3 190 878,02 EUR plus påløbne renter siden tilrådighedsstillelsen for FagorBrandt af den italienske støtte frem til den 21. oktober 2008. Denne forhøjelse skal foretages inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012.
4. FagorBrandt standser markedsføringen af køleskabe og frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af Vedette-mærket i otte år.
5. For at sikre tilsynet med opfyldelsen af de i denne artikels stk. 1-4 fastsatte betingelser skal Frankrig indsende årlige rapporter til Kommissionen om udviklingen i omstruktureringen af FagorBrandt, tilbagesøgningen af den i stk. 1 omhandlede uforenelige støtte, udbetalingen af den forenelige støtte og gennemførelsen af de kompenserende foranstaltninger.
Artikel 3
Frankrig underretter senest to måneder efter datoen for meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. július 25.)
a Franciaország által a FagorBrandt vállalkozás részére nyújtandó SA.23839 (C 44/2007) állami támogatásról
(az értesítés a C(2012) 5043. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2013/283/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett cikkek értelmében nyújtsák be észrevételeiket (2), és tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
Franciaország 2007. augusztus 6-i levelében értesítette a Bizottságot a FagorBrandt csoportnak nyújtandó szerkezetátalakítási támogatásról.
(2)
A Bizottság 2007. október 10-i levelében tájékoztatta Franciaországot azon határozatáról, amely szerint e támogatással szemben megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.
(3)
Az eljárás megindítására irányuló bizottsági határozat (a továbbiakban: az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) került közzétételre. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a szóban forgó támogatásra vonatkozó észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság három érdekelt féltől: két versenytárstól, valamint a támogatás kedvezményezettjétől kapott észrevételeket. Az Electrolux 2007. december 14-i levele útján nyújtotta be észrevételeit. A bizottsági szolgálatokkal 2008. február 20-án folytatott megbeszélést követően az Electrolux 2008. február 26-i, valamint 2008. március 12-i levelében további észrevételeket nyújtott be. Egy névtelenségét megőrizni kívánó versenytárs pedig 2007. december 17-i keltezésű levelében küldte meg észrevételeit (4). A FagorBrandt 2007. december 17-i levelében tette meg észrevételeit. A Bizottság az észrevételeket 2008. január 15-i, valamint 2008. március 13-i levelében juttatta el Franciaországnak, lehetőséget adva arra, hogy Franciaország megjegyzéseket fűzzön ezekhez; a megjegyzéseket a Bizottság egy 2008. február 15-i keltezésű levél, valamint a 2008. március 18-i megbeszélésen átadott dokumentum útján kapta meg (lásd az (5) preambulumbekezdést).
(5)
Franciaország 2007. november 13-i levelében tudatta a Bizottsággal az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételeit. 2008. március 18-án a bizottsági szolgálatok, a francia hatóságok és a FagorBrandt képviselői megbeszélést folytattak. E megbeszélést követően a francia hatóságok 2008. április 24-i és 2008. május 7-i levelük útján küldtek meg adatokat a Bizottságnak. Ugyanezen felek között 2008. június 12-én egy második megbeszélésre is sor került. E megbeszélést követően a francia hatóságok 2008. július 9-én kelt levélben juttattak el információkat a Bizottsághoz. A Bizottság 2008. július 15-én további információkat kért, amelyeket a francia hatóságok 2008. július 16-án küldtek meg.
(6)
A Bizottság 2008. október 21-én feltételhez kötött kedvező határozatot hozott a FagorBrandt vállalkozás számára nyújtandó 31 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatásról (5) (a továbbiakban: a 2008. október 21-i határozat).
(7)
Ezt a határozatot a Törvényszék 2012. február 14-én (6) (a továbbiakban: a Törvényszék 2012. február 14-i ítélete) két nyilvánvaló mérlegelési hiba miatt megsemmisítette: egyrészt egy érvénytelen kompenzációs intézkedés figyelembevétele, másrészt amiatt, hogy elmulasztották elemezni egy, az olasz hatóságok által nyújtott - még vissza nem fizettetett - korábbi összeegyeztethetetlen támogatás (a továbbiakban: az olasz támogatás) versenyre gyakorolt halmozott hatását.
(8)
Következésképpen a Bizottságnak új végleges határozatot kell hoznia. A Törvényszék ítélkezési gyakorlatának (7) megfelelően a Bizottság ehhez csak azokat az információkat veheti figyelembe, amelyekkel akkoriban, azaz 2008. október 21-én rendelkezett (lásd: „Az elemzés időbeli kerete” című 6.2.2. rész).
2. AZ ÜGY LEÍRÁSA
(9)
A szóban forgó támogatás szerkezetátalakítási támogatás. A támogatás tervezett összege 31 millió EUR. A támogatást a francia Gazdasági, Pénzügyi és Munkaügyi Minisztérium nyújtja. A támogatás kedvezményezettje a több leányvállalattal rendelkező FagorBrandt S.A., ahol a termelés és a forgalmazás a leányvállalatok keretében folyik.
(10)
A francia hatóságok leszögezik, hogy a rendelkezésre álló erőforrásokkal és állami támogatás nélkül a FagorBrandt S.A. nem lenne képes megküzdeni az előtte álló nehézségekkel. Franciaország véleménye szerint a 31 millió EUR összegű közvetlen támogatás a szerkezetátalakítási kiadások felének finanszírozását teszi lehetővé (8).
(11)
A FagorBrandt csoport (a továbbiakban: FagorBrandt) közvetetten a Fagor Electrodomésticos S. Coop gazdasági társasághoz (a továbbiakban: Fagor) tartozik, amely a spanyol jog hatálya alá tartozó szövetkezet. A szövetkezeti vállalkozás tőkéje mintegy 3 500 tag (alkalmazottak és üzlettársak) között oszlik meg, akik közül senkinek nem lehet 25 %-nál nagyobb részesedése a szövetkezetben.
(12)
A Fagor maga a Mondragón Corporación Cooperativa (a továbbiakban: MCC) szövetkezeti társulás része, amelyen belül minden egyes szövetkezet jogilag és pénzügyileg önálló. A Fagor az MCC „Ipari” ágazati csoportjának „Háztartási” üzletágához tartozik.
(13)
A FagorBrandt 2007-ben 903 millió EUR üzleti forgalmat bonyolított le. Jelen van a nagy háztartási berendezések valamennyi ágazatában, melyek három nagy termékcsaládra terjednek ki: mosástechnika (mosogatógépek, mosógépek, szárítógépek, mosó-szárítógépek), hűtéstechnika (hűtőgépek, fagyasztóládák és fagyasztószekrények), valamint sütő-főző berendezések (hagyományos sütők, mikrohullámú sütők, tűzhelyek, főzőlapok és szagelszívó berendezések).
3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK
(14)
Az eljárás megindítására vonatkozó határozatban a Bizottság az alábbi öt ok miatt aggályát fejezte ki a támogatással kapcsolatban: fennáll a veszélye annak, hogy megkerülik az újonnan alapított vállalkozások szerkezetátalakításához nyújtott támogatások tilalmát; fennáll a veszélye annak, hogy megkerülik az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetési kötelezettségét; aggályos a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállítása; elégtelen kompenzációs intézkedések; aggályok a támogatás szükséges minimumra való korlátozásával és különösen a kedvezményezetti hozzájárulással kapcsolatban.
3.1. Az újonnan alapított vállalkozások szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokra vonatkozó tilalom megkerülésének veszélye
(15)
Mivel a FagorBrandt-ot 2002 januárjában alapították, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás) (9) 12. pontja értelmében 2005 januárjáig, azaz a megalapításától számított három évig újonnan alapított vállalkozásnak minősült. Ez azt jelenti, hogy mind akkor, amikor a vállalkozás az adózás rendjéről szóló törvénykönyv 44f. cikke szerinti adómentességben részesült (a továbbiakban: 44f. cikk szerinti támogatás), mind akkor, amikor 2003 decemberében a Bizottság e támogatást összeegyeztethetetlennek nyilvánította és elrendelte a visszafizettetését (10), a FagorBrandt újonnan alapított vállalkozás volt. A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 12. pontjának értelmében tehát a vállalkozás nem volt jogosult szerkezetátalakítási támogatásra. Ennélfogva a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 12. pontjában foglalt tilalom megkerülését jelentheti az, hogy Franciaország még nem fizettette vissza a 2003 decemberében összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatást mindaddig, amíg a cég már nem minősült újonnan alapított vállalkozásnak, következésképpen jogosulttá vált a szerkezetátalakítási támogatásra.
3.2. Az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetési kötelezettsége megkerülésének veszélye
(16)
Miután a Bizottság észrevételezte, hogy a bejelentett támogatás minden jel szerint nagy részben a 44f. cikk szerinti támogatás visszafizetésének finanszírozására szolgál, aggályát fejezte ki amiatt, hogy a bejelentett támogatás nem az ezen összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetési kötelezettségének megkerülésére szolgál-e, és a támogatás visszafizetését nem fosztja-e meg lényegétől és hatékony érvényesülésétől.
3.3. A vállalkozás hosszú távú életképességével kapcsolatos aggályok
(17)
A vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállításával összefüggésben a Bizottság kettős aggályának adott hangot. Egyrészt miután a Bizottság megállapította, hogy a 2007-re várt árbevétel az előző évihez képest mintegy 20 %-kal nőtt, a Bizottság számára nem volt világos, hogy ez az előrejelzés milyen tényezőkön alapul. Másrészt a Bizottság észrevételezte, hogy a szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz információt arra nézve, hogy a FagorBrandt miként kíván az olasz leányvállalata által felvett összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésének eleget tenni.
3.4. A kompenzációs intézkedések elégtelensége
(18)
A Bizottság azzal kapcsolatosan is aggályát fejezte ki, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében már foganatosított intézkedéseket kiegészítő kompenzációs intézkedések végrehajtásának hiánya elfogadható-e. A Bizottság emlékeztetett a következőkre:
i.
a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás (38-41. pont) a „nagyvállalkozás” kritériumának megfelelő kedvezményezetteket kötelezi kompenzációs intézkedések meghozatalára;
ii.
a támogatás nélkül a FagorBrandt egyrészt kiszorulna a piacról, másrészt versenytársai alapvetően európai vállalkozások. A FagorBrandt eltűnése tehát az európai versenytársak számára lehetővé tenné értékesítésük és termelésük jelentős mértékű felfuttatását;
iii.
minden arra utal, hogy a már meghozott intézkedések nem tekinthetők a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 40. pontja szerinti kompenzációs intézkedéseknek;
iv.
végül a Bizottság hangsúlyozta, hogy a Bull (11) és az Euromoteurs (12) ügyének vizsgálata idején hatályos és Franciaország által említett iránymutatások nem írnak elő kötelező kompenzációs intézkedéseket. A Bizottság egyéb számottevő különbségekre is rámutatott az említett ügyek és a mostani ügy között.
3.5. A kedvezményezetti hozzájárulással összefüggő aggályok
(19)
A Bizottság végül aggályát fejezte ki abban a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 43. és 44. pontjában előírt feltételek teljesülnek-e. A francia hatóságok ugyanis egyrészt a szerkezetátalakítási költségekbe nem vették bele a 44f. cikk szerinti támogatás visszatérítését, másrészt nem adtak magyarázatot bizonyos, „a kedvezményezett saját erőfeszítéseként” elszámolt összegek eredetére.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
4.1. Az Electrolux vállalat észrevételei
(20)
Az Electrolux kijelenti, hogy a globális verseny kihívásainak való megfelelés érdekében nagyszabású és igen költséges szerkezetátalakítási terveket valósított meg. A versenyképesség megőrzése érdekében a vállalat kénytelen volt olyan drasztikus intézkedéseket hozni, mint például nyolc nyugat-európai gyárának bezárása, amelyeknek a termelését elsősorban más, létező európai üzemekbe, valamint új lengyelországi és magyarországi üzemekbe helyezték át. A „nagy háztartási berendezések” ágazatában működő legtöbb vállalkozás hasonló szerkezeti átalakításon esett át. Ezért az Electrolux sérelmesnek tartja, hogy a FagorBrandt támogatást kaphatna azért, hogy szembenézhessen egy olyan helyzettel, amelyet az ágazat többi vállalkozásának hasonló segítségnyújtás nélkül kell kezelnie. A támogatás más vállalkozások rovására torzítaná a versenyt.
4.2. A második versenytárs észrevételei
(21)
E névtelenségét megőrizni kívánó versenytárs elsősorban úgy ítéli meg, hogy a tervezett támogatás nem teszi lehetővé a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállítását. Úgy véli, hogy a vállalkozás túlélését biztosítandó, alapvető ipari szerkezetátalakításra van szükség. Márpedig e versenytárs szerint a FagorBrandt-nak nem lesznek meg a szükséges beruházások finanszírozásához szükséges eszközei. A támogatás azt sem fogja lehetővé tenni a FagorBrandt-nak, hogy olyan naggyá váljon, aminek köszönhetően javítani tudná tárgyalási pozícióját a nagykereskedőkkel szemben, amelyek az Európai Unióban nagyobb jelenléttel rendelkező beszállítókat részesítik előnyben.
(22)
Másodsorban a versenytárs úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem korlátozódik a szükséges minimumra, hiszen a FagorBrandt a szerkezetátalakításhoz szükséges finanszírozást a részvényesétől és attól a szövetkezettől, amelyhez a részvényes tartozik (azaz az MCC-től, amelynek a Caja Laboral bank is a részét képezi) is beszerezhetné.
(23)
Harmadsorban a versenytárs úgy ítéli meg, hogy a támogatás jellegéből adódóan kihathat a versenyre és a tagállamok egymás közötti kereskedelmére is. Egyrészt az ágazat vállalkozásai többségének gyártó kapacitásai Európában vannak, ezért ezek európai vállalkozásoknak tekinthetők. Az ázsiai és a török versenytársak csak bizonyos termékek esetében rendelkeznek számottevő piaci jelenléttel. Másrészt a FagorBrandt európai szinten az ötödik helyen lévő szereplő, és jelentős pozícióval rendelkezik a francia, spanyol és lengyel piacon. A versenytárs ezért úgy véli, hogy kompenzációs intézkedések hiányában a támogatást a Bizottság nem nyilváníthatja összeegyeztethetőnek.
(24)
Negyedsorban a Franciaország és Olaszország által jogellenesen odaítélt támogatások kettős következménnyel járnak: egyrészt a FagorBrandt visszatérő nehézségekkel küzd, ami idővel felveti a vállalkozás életképességének a kérdését; másrészt a bejelentett támogatás valószínűleg a jogellenes támogatások visszafizetésére szolgálna, ezáltal a visszafizetési kötelezettség megkerüléséhez vezetne.
4.3. A FagorBrandt észrevételei
(25)
A FagorBrandt észrevételei a francia hatóságok alább összefoglalt észrevételeihez hasonlóak.
5. FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI
5.1. Franciaországnak az eljárás megindítására vonatkozó határozattal kapcsolatos megjegyzései
(26)
Az újonnan alapított vállalkozások szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokra vonatkozó tilalom megkerülésének lehetőségével kapcsolatban a francia hatóságok nem vitatják, hogy a FagorBrandt-ot a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 12. pontja értelmében a megalapításától számított három évig „újonnan alapított vállalkozásnak” kell tekinteni. Észrevételezik ugyanakkor, hogy a FagorBrandt szerkezetátalakítását szolgáló esetleges támogatás kérdése csak 2006 folyamán, a 2004-től kezdve tapasztalt nehézségeket követően, valamint a vállalkozás pénzügyi helyzetének 2005 óta tapasztalható romlásával összefüggésben, azaz a vállalkozás fennállásának ötödik évében merült fel először. Más szóval a vállalkozásnak nem volt oka szerkezetátalakítási támogatást kérni azt megelőzően, hogy egy ilyen támogatást indokoló helyzetbe került volna, azaz 2006 folyamán. Következésképpen tárgytalan a „hároméves” szabály esetleges megkerülésének kérdésével foglalkozni.
(27)
Azzal a lehetőséggel kapcsolatban, hogy a bejelentett támogatás a visszafizetést megfosztja hatékony érvényesülésétől, Franciaország emlékeztet arra, hogy a vállalkozás nem csupán a támogatás visszatérítése miatt van nehéz helyzetben. A pénzügyi nehézségek ugyanis 2004-ben kezdődtek, és a helyzet 2005 és 2006 folyamán számottevően megromlott. Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozat következtetéseivel összefüggésben a vállalkozás a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás értelmében valóban nehéz helyzetben van. Franciaország ebből azt a következtetést vonja le, hogy a vállalkozás emiatt jogosult szerkezetátalakítási támogatásra, amennyiben egyébként az ilyen támogatás egyéb feltételei teljesülnek. Az a kérdés, hogy ha a támogatást nem kellene visszafizetnie, a vállalkozás átvészelné-e a 2007-es vagy a 2008-as évet, okafogyott, és ez a 44f. cikk szerinti támogatás rendjére vonatkozó 2003-as elutasító bizottsági határozat óta így van. Ezért a támogatás kérelmezését valóban a pénzügyi nehézségek felhalmozódása indokolja, amely nehézségek a vállalkozás által már viselt szerkezetátalakítási költségekből, a szerkezetátalakítás befejezésének hiányából, valamint a vállalkozás által viselendő minden egyéb ráfordításból - ideértve a támogatás visszafizetését is - erednek.
(28)
A hosszú távú életképesség helyreállításával, valamint az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felvetett két, ezzel összefüggő aggállyal kapcsolatban a francia hatóságok a következő észrevételeket teszik. Az üzleti forgalomnak a 2006-os gazdasági évhez viszonyított, 2007-re prognosztizált 20 %-os növekedését elsősorban a FagorBrandt tevékenységi körének 2006-ban bekövetkezett változása magyarázza. Az olasz leányvállalat által felvett (az Ocean Spa háztartásigép-üzletágának a Brandt Italia által történt átvétele keretében odaítélt) jogellenes támogatás visszafizetésének figyelembe nem vételét illetően a francia hatóságok leszögezik, hogy a visszafizetésnek nem szabadna kihatással lennie a vállalkozás életképességére, tekintettel arra, hogy a Brandt Italiára végső soron eső összegnek a számítások szerint 200 000 EUR-nál kisebbnek kell lennie, mivel a fennmaradó összeget a szóban forgó üzletágak értékesítője állja.
(29)
A kompenzációs intézkedésekkel kapcsolatban Franciaország ismételten leszögezi, hogy a vállalkozás 2004-ben már megvált a Brandt Components társaságtól (a Nevers-i telephelytől). Másrészt a társaság a fagyasztóládák és a szabadon álló mikrohullámú sütők gyártásának leállításával csökkentette termelési kapacitását. A francia hatóságok arra is emlékeztetnek, hogy a támogatás a piaci versenynek csak nagyon kis mértékű torzulását okozta, ami mérsékelte a kompenzációs intézkedések szükségességét. A FagorBrandt-nak ugyanis [0-5] (13) %-nál kisebb részesedése van az európai piacból, ami főbb versenytársaihoz viszonyítva nagyon csekély. A francia hatóságok egyébiránt úgy vélik, hogy a vállalkozás piaci jelenléte lehetővé teszi egy oligopolisztikus helyzet kialakulásának megelőzését. A hivatalos vizsgálati eljárás során a francia hatóságok kiegészítő kompenzációs intézkedések végrehajtását javasolták.
(30)
A támogatás minimumra való korlátozásával és a kedvezményezetti hozzájárulással összefüggő bizottsági aggályokkal kapcsolatban a francia hatóságok a következő észrevételeket teszik. A támogatás visszafizetésének a szerkezetátalakítási költségekben történő figyelembe nem vételével kapcsolatban a francia hatóságok leszögezik, hogy egy összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetését eleve nem lehet szerkezetátalakítási költségnek minősíteni. A bejelentésben „a kedvezményezett saját hozzájárulásának” nevezett hozzájárulással kapcsolatban pedig a francia hatóságok kifejtik, hogy itt banki hitelről van szó.
5.2. Franciaországnak az érdekeltek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzései
(31)
Az Electrolux észrevételeivel kapcsolatban Franciaország hangsúlyozza, hogy az Electrolux és más versenytársak által elindított szerkezetátalakítási intézkedések nem egy nehéz gazdasági helyzet megoldását, hanem épp ellenkezőleg, a nagy háztartási berendezések piacán elfoglalt pozíciójuk megerősítését célozták. Ennélfogva Franciaország úgy ítéli meg, hogy a FagorBrandt és versenytársai helyzete nem összehasonlítható, és mellesleg a versenytársak sokkal nagyobb méretüknél fogva a FagorBrandt-ét jóval meghaladó pénzügyi eszközökkel rendelkeznek.
(32)
A névtelenséget kérő vállalkozás által a FagorBrandt hosszú távú életképességének helyreállításával összefüggő megjegyzésekkel kapcsolatban a francia hatóságok először is kiemelik, hogy a FagorBrandt „első körben a veszteségek korlátok közé szorítását célzó, valamint az árrést növelő intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy idővel - konkrétan a(z) […] fejlesztésével, jobb piaci helyzetbe kerülhessen”.
(33)
Azon állítással kapcsolatban, hogy a támogatás nem korlátozódik a minimumra, hiszen a FagorBrandt részvényesi hozzájárulásból is finanszírozhatná a tevékenységét, a francia hatóságok aláhúzzák, hogy az MCC nem holding, hanem szövetkezeti csoportosulás. E szövetkezeti csoportosulásban minden egyes szövetkezet, ideértve a Fagort vagy a Caja Laboral bankot is, önálló, és döntéseiben saját tulajdonos dolgozóitól-szövetkezeti tagjaitól függ. A FagorBrandt tehát csak a Fagor pénzügyi támogatására számíthat, amely a Fagor jelenlegi pénzügyi lehetőségeire korlátozódik. A FagorBrandt felvásárlása szűkítette a Fagor pénzügyi mozgásterét, mely utóbbi vállalkozás jelenleg egy bizonyos küszöbön túl nem tud finanszírozási eszközöket biztosítani.
(34)
Harmadsorban a versenytársakra tett feltételezett kedvezőtlen hatások felvetésére válaszul a francia hatóságok a névtelenséget kérő érdekelt fél észrevételeiben ellentmondásokra mutatnak rá. Egyrészt ugyanis ez az érdekelt fél azt állítja, hogy a támogatás kihatna az európai piac versenyfeltételeire. Másrészt azt állítja, hogy a FagorBrandt a nagyokhoz képest túl kicsi, ami veszélyezteti az életképességét. A kompenzációs intézkedések hiányával kapcsolatban egyébként a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy már hoztak hatékony kompenzációs intézkedéseket, és újabbak foganatosítását is tervezik.
(35)
Negyedsorban a Franciaország és Olaszország által korábban jogellenesen odaítélt támogatásokon alapuló állításokra válaszul Franciaország emlékeztet arra, hogy ezen jogellenes támogatások nem a vállalkozás szerkezetátalakítási programjára irányultak, hanem a munkahelyek helyben történő megőrzésének elősegítését célozták. Egyébiránt Franciaország a FagorBrandt által 2007. december 17-én a Bizottság részére eljuttatott információk alapján hangsúlyozza, hogy nincs tényleges összefüggés az odaítélt támogatás összege (adózás utáni mintegy nettó 20 millió EUR támogatás), valamint az összeegyeztethetetlen támogatás összege (mintegy 27,3 millió EUR kamattal együtt) között. Ráadásul a szerkezetátalakítási költségeket 62,5 millió EUR-ra becsülik, ami jóval meghaladja a kért szerkezetátalakítási támogatás összegét. Végezetül a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a kiadások fogyóeszköz jellegűek.
(36)
A FagorBrandt által a Bizottsághoz eljuttatott megjegyzésekkel kapcsolatban a francia hatóságok leszögezik, hogy csak egyetérteni tudnak ezekkel a pontosításokkal, annál is inkább, mivel e megjegyzések a francia hatóságok saját észrevételeit egészítik ki.
6. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás megléte
(37)
A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A francia kormány által nyújtott támogatás formájában valósul meg, tehát állami forrásokból finanszírozzák és az államnak tulajdonítható. Az intézkedés kizárólag a FagorBrandt-ra vonatkozik, tehát szelektív. A támogatás a FagorBrandt-ot segíti azzal, hogy további forrásokat biztosít számára és elkerülhetővé teszi, hogy tevékenységeit meg kelljen szüntetnie. Ez az intézkedés tehát magában hordozza a nagy háztartási berendezések gyártói közötti verseny torzulásának veszélyét. Végezetül a nagy háztartási berendezések piacát a tagállamok közötti jelentős kereskedelmi forgalom jellemzi. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés állami támogatásnak minősül. Franciaország nem vitatja ezt a következtetést.
6.2. Az értékelés jogalapja
6.2.1. A támogatás összeegyeztethetőségének jogalapja
(38)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése az ugyanezen cikk (1) bekezdésében foglalt általános összeegyeztethetetlenség alóli eltérésekről rendelkezik. Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt eltérések a konkrét esetben nyilvánvalóan nem alkalmazhatók.
(39)
Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében foglalt eltérésekkel kapcsolatosan a Bizottság megállapítja, hogy mivel a támogatás nem regionális célt szolgál, és mivel az említett bekezdés b) pontjában meghatározott eltérés nyilvánvalóan nem alkalmazható, csak a c) pontban foglalt eltérés alkalmazható. Ez a pont arról rendelkezik, hogy állami támogatás engedélyezhető abban az esetben, ha a támogatás egyes gazdasági tevékenységek fejlesztését mozdítja elő, és ha a támogatás a közös érdekkel ellentétes mértékben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket. Ebben az összefüggésben bizonyosságot nyert, hogy a támogatásokat egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállítása céljából adták meg. A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatásban a Bizottság kifejti, hogy miként értékeli az ilyen támogatások összeegyeztethetőségét. Ezért az értékelés jogalapját ez az iránymutatás képezi. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a konkrét esetben egyetlen más közösségi jogi keretet sem lehetne alkalmazni. Franciaország egyébként az EUMSZ-ben foglalt egyetlen más eltérésre sem hivatkozott. Egyébiránt egyetlen érdekelt fél sem bírálta a jogalap-választást, ami az eljárás megindítására vonatkozó határozatban is szerepelt már.
6.2.2. Az elemzés időbeli kerete
(40)
A Törvényszék ítélkezési gyakorlatának (14) megfelelően a Bizottság, azt követően, hogy valamely határozatát megsemmisítette, az új elemzést kizárólag azokra az információkra alapozhatja, amelyekkel a megsemmisített határozat elfogadásának időpontjában, a jelen esetben 2008. október 21-én rendelkezett.
(41)
Tehát nem lehet figyelembe venni azokat a későbbi eseményeket, amelyek 2008. október 21. óta történhettek. A piaccal vagy a támogatás kedvezményezettjének helyzetével kapcsolatos változásokat vagy fejleményeket ki kell zárni az elemzésből. A Bizottság úgyszintén nem veszi figyelembe a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának 2008. október utáni időszakát (15).
(42)
A Bizottság arra sem köteles, hogy újrakezdje az ügy vizsgálatát, illetve hogy azt újabb szakvéleménnyel egészítse ki (16). A több szakaszból álló közigazgatási eljárás végén hozott jogi aktus megsemmisítése nem vonja szükségszerűen magával a teljes eljárás semmisségét. Abban az esetben, mint ahogy a jelen esetben is, ha a támogatás összeegyeztethetőségének teljes körű elemzését lehetővé tevő vizsgálati cselekmények elvégzése ellenére a Bizottság által lefolytatott elemzés hiányos, emiatt pedig a határozat jogellenes, a határozat felváltására irányuló eljárás újbóli lefolytatása a már elvégzett vizsgálati cselekmények alapján is történhet (17).
(43)
Másrészt mivel a Bizottság az új elemzést kizárólag azokra az információkra alapozhatja, amelyekkel 2008 októberében rendelkezett, és amelyekkel kapcsolatban a francia hatóságok és a FagorBrandt már kifejtették álláspontjukat, azokat nem indokolt újra tanulmányozni (18). Végezetül az érdekelt harmadik személyek észrevételek megtételéhez való jogát biztosították azáltal, hogy az eljárás megindítására vonatkozó határozatot (19) közzétették a Hivatalos Lapban, és a 659/1999/EK rendelet egyetlen rendelkezése sem írja elő, hogy ezt a lehetőséget ismételten biztosítani kell, ha az eredeti szerkezetátalakítási tervet a vizsgálat közben módosítják (20).
(44)
Ennek megfelelően ez a határozat kizárólag azokon az információkon alapul, amelyek 2008. október 21-én rendelkezésre álltak.
6.3. A vállalkozás szerkezetátalakítási támogatásokra való jogosultsága
(45)
Ahhoz, hogy egy vállalkozás szerkezetátalakítási támogatásban részesüljön, először is az szükséges, hogy a vállalkozás a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 2.1. szakaszában meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak legyen tekinthető.
(46)
Az eljárás megindítására vonatkozó határozat 24. pontjában a Bizottság leszögezi, hogy a vállalkozás minden jel szerint a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 11. pontjában meghatározott nehéz helyzetben volt. Az eljárás megindítására vonatkozó határozat 27. pontjában a Bizottság azt is jelzi, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 13. pontjával összhangban a vállalkozás problémái túlságosan súlyossá váltak ahhoz, hogy spanyol részvényese ezeket finanszírozni tudta volna. Ezen előzetes értékeléssel ellentétben a névtelenséget kérő versenytárs úgy véli, hogy a FagorBrandt nehéz helyzetének megoldásához a Fagortól és az MCC-től kaphatná meg a szükséges pénzügyi támogatást. Ezért megvizsgálandó, hogy az eljárás megindítására vonatkozó határozatban foglalt előzetes értékelést módosítani kell-e. A Bizottság megjegyzi, hogy a versenytárs állítását egy sajtóban megjelent cikkre (21) alapozza, amely szerint a Fagor a pénzügyi piacokon állítólag könnyedén tud forrásokhoz jutni. A Bizottság ugyanakkor megállapítja, hogy ez a cikk 2005 áprilisából származik, és a Fagor pénzügyi helyzete azóta jelentősen romlott. A francia hatóságok ezzel kapcsolatban emlékeztetnek arra, hogy a Fagornak a FagorBrandt kötelezettségeinek konszolidációja nélküli pénzügyi kötelezettségei 2005-ben a FagorBrandt tulajdonrészeinek felvásárlása, valamint a Fagornál eszközölt ipari nagyberuházások következtében megháromszorozódtak. A Fagor ezen túlmenően 2006-ban 26,9 millió EUR-val feltőkésítette a FagorBrandt-ot. Mindezek miatt a szövetkezet adósságszolgálati képessége gyakorlatilag kimerült, a szövetkezet eladósodottságának mértéke jóval meghaladta az általában megengedett szintet.
(47)
Másrészt a francia hatóságok kifejtették, hogy a Fagor, a FagorBrandt csoport egyedüli részvényese, alkalmazottak és üzlettársak szövetkezete, amely a spanyol jog hatálya alá tartozik. Tőkéje a kizárólag alkalmazottakból és üzlettársakból álló mintegy 3 500 tag között oszlik meg, akik közül senkinek nem lehet 25 %-nál nagyobb részesedése a szövetkezetben.
(48)
E jogi forma következtében a Fagor nem hajthat végre harmadik félnek minősülő részvényjegyzők részvételével is lebonyolítható tőkeemeléseket. A szövetkezet csak a saját tagjai segítségével emelheti meg tőkéjét, akiknek a pénzügyi lehetősége a saját megtakarításukra korlátozódik. Fejlesztése finanszírozására az az egyetlen lehetősége van, hogy bankkölcsönt vesz fel vagy kötvényeket bocsát ki.
(49)
Az MCC egy szövetkezeti társulás, amelynek a Fagor is tagja. E csoportosuláson belül mindegyik szövetkezet megőrzi jogi és pénzügyi autonómiáját. Más szóval semmilyen tőkekapcsolat sincs a Fagor és az MCC között. Az MCC tehát nem holding, hanem szövetkezeti csoportosulás. Az ehhez a szövetkezeti csoportosuláshoz tartozó minden egyes szövetkezet, így a Fagor vagy a Caja Laboral bank is önálló, és döntéseiben a saját tulajdonos dolgozóitól-szövetkezeti tagjaitól függ. Az MCC és tagjai közötti kapcsolatok tehát nem foghatók fel ugyanúgy, mint egy hagyományos tőkekapcsolaton alapuló csoport kapcsolatai.
(50)
Következésképpen jogi formája miatt az MCC nem tudott részvénytársaságként tőkéhez jutni, és nem tekinthető a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 13. pontja szerinti anyavállalatnak. A FagorBrandt tehát csak anyavállalata, a Fagor pénzügyi támogatására számíthatott, annak pénzügyi lehetőségein belül.
(51)
A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy nincs helye az eljárás megindítására vonatkozó határozatban foglalt értékelés felülvizsgálatának a cégnek a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 11. és 13. pontjában meghatározott feltételeken alapuló támogathatósága tekintetében.
(52)
A vállalkozásnak a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 2.1. szakaszában meghatározott feltételeken alapuló támogathatóságával kapcsolatban az eljárás megindítására vonatkozó határozat egyetlen aggályt említ, mégpedig az újonnan alapított vállalkozások szerkezetátalakítási támogatása tilalmának lehetséges megkerülését (lásd a fenti „Az eljárás megindításához vezető okok” című 3. szakaszt).
(53)
A Bizottság tanulmányozta a vállalkozás pénzügyi helyzetét, melyet az alábbi 1. táblázat mutat be. Ebből egyértelműen kitűnik, hogy a vállalkozás fennállásának első három éve alatt még ha visszatérítette volna is a 44f. cikk szerinti támogatást, nem felelt volna meg a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 10. és 11. pontjában meghatározott kritériumoknak ahhoz, hogy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak lehessen tekinteni: a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 10. pontjával összefüggésben kiderül, hogy még ha a vállalkozás már 2004-ben (azaz a végleges elutasító bizottsági határozatot követő hónapokban) visszafizette volna a 22,5 millió EUR-t, akkor sem veszítette volna el 2004-ben saját tőkéjének a felét. A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 11. pontjával összefüggésben még ha a vállalkozás már 2004-től kezdődően visszafizette volna a 22,5 millió EUR támogatást, csak egy veszteséges éve lett volna (2004), ami nem elégséges ahhoz, hogy e pont alapján nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak lehessen tekinteni. Meg kell tehát állapítani, hogy a FagorBrandt csoport pénzügyi nehézségei 2005-től kezdődően súlyosbodtak, úgyhogy a vállalkozást a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás értelmében (a 44f. cikk szerinti támogatás visszatérítési kötelezettségének figyelembevételével) a következő évtől kezdve, 2007-ben pedig bizonyosan nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak lehetne tekinteni (azaz olyan vállalkozásnak, amely „a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal (…) rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét”).
1. táblázat
Millió EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Árbevétel
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bruttó árrés
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Nettó eredmény
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Saját tőke
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
A Bizottság azt is észrevételezte, hogy 2005 első negyedévében a Fagor csoport döntést hozott arról, hogy [150-200] millió EUR értékben felvásárolja a társaság részvényeinek 90 %-át. Ez azt bizonyítja, hogy a piac megítélése szerint a vállalkozás nem volt a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás által meghatározott nehéz helyzetben, vagyis nem olyan vállalkozásnak minősült, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal rövid- vagy középtávon feladná üzleti tevékenységét.
(55)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2002 januárjában létrehozott vállalkozást fennállásának első három évében nem lehetett nehéz helyzetben lévőnek tekinteni, még akkor sem, ha a 44f. cikk szerinti támogatást azonnal visszafizette volna. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak, hogy Franciaország 2005 januárjáig - azaz a FagorBrandt létrehozása utáni harmadik évig - még nem fizettette vissza a 44f. cikk szerinti támogatást, nem az volt a hatása, hogy mesterségesen életben tartott egy olyan vállalkozást, amely egyébként eltűnt volna a piacról. A Bizottság ezenfelül úgy véli, hogy ezen időszak alatt a vállalkozásnak nem volt jogcíme szerkezetátalakítási támogatás kérelmezésére. Az előzőekre hivatkozva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Franciaországnak a 44f. cikk szerinti támogatás visszafizettetésében 2005 januárjáig tanúsított késlekedése nem minősül a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 12. pontjában meghatározott újonnan alapított vállalkozások számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás tilalma megkerülésének.
(56)
Összegzésképpen a vállalkozás támogathatóságával összefüggő aggályok eloszlottak, és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 2.1. szakaszában foglalt feltételek teljesülnek.
6.4. A korábbi jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásokra vonatkozó rendelkezések
6.4.1. A Franciaország által nyújtott támogatás
(57)
A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 23. pontja alapján és lévén, hogy a bejelentett támogatás minden jel szerint elsősorban a 44f. cikk szerinti támogatás visszafizetésének finanszírozására szolgál, az eljárás megindítására vonatkozó határozat 30. pontjában a Bizottság felveti azt az aggályt, hogy a bejelentett támogatás vajon nem a visszafizetési kötelezettség megkerülésére szolgál-e, és a visszafizetést nem fosztja-e meg lényegétől és hatékony érvényesülésétől.
(58)
E kérdés mérlegelésekor a Bizottság a következőket vette figyelembe.
(59)
Először is az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az összeegyeztethetetlen támogatások kamatostól történő visszafizetése lehetővé teszi a támogatást megelőző állapot visszaállítását, s így a támogatásból eredő versenytorzulás kiküszöbölését. Ennélfogva a jelen esetben a 44f. cikk szerinti támogatás kamatostól történő visszafizetésétől - amely az új támogatás folyósításának a feltétele - az odaítélése előtti állapot visszaállítása várható.
(60)
Másodsorban a vállalkozás jogosult szerkezetátalakítási támogatásra. A vállalkozás pénzügyi nehézségei ugyanis egyrészt nem elsősorban az összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetéséből adódnak. Ezek a nehézségek más okokra vezethetők vissza, amely okok a 2004 óta elszenvedett veszteségekhez vezettek (lásd az 1. táblázatot). Az összeegyeztethetetlen támogatás jövőbeni visszafizetése e nehézségeket csak súlyosbítaná egészen odáig, hogy a vállalkozás állami segítség nélkül ezekkel nem tudna megbirkózni. Másrészt egy 62,5 millió EUR értékű tevékenységszerkezet-átalakítási terv került megvalósításra. Ez azt mutatja, hogy a tevékenységek nyereségességének helyreállításához szükséges működési átalakítás a vállalat számára nagyon jelentős költségekkel jár, melyek a kamat nélkül 22,5 millió EUR-t kitevő, 44f. cikk szerinti támogatás visszatérítésénél is magasabbak. Mindez azt bizonyítja, hogy a FagorBrandt nehéz helyzetben lévő vállalkozás, melynek a léte forog kockán. Ezért - amennyiben a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatásban meghatározott egyéb feltételek teljesülnek - ebben a helyzetben minden más céghez hasonlóan a FagorBrandt is részesülhet szerkezetátalakítási támogatásban.
(61)
Harmadsorban a Bizottság a Deggendorf-ügyről 1991-ben hozott határozatában (22) azt az észrevételt tette, hogy „Azon jogellenesen odaítélt támogatásoknak, melyeket a Deggendorf 1986 óta nem hajlandó visszafizetni, valamint az új támogatásoknak (…) halmozott hatása az lenne, hogy e gazdasági társaság túlzott mértékű és indokolatlan előnyt szerezne, mely a közös érdekkel ellentétes módon hátrányos módon befolyásolná a kereskedelmi feltételeket”, ezért az új, összeegyeztethető támogatásokat azzal a feltétellel mérlegelte, hogy „a hatóságok (…) kötelesek felfüggeszteni a Deggendorf gazdasági társaságnak odaítélt támogatások folyósítását (…) addig, amíg a hatóságok nem szerezték vissza az összeegyeztethetetlen támogatásokat”. 1997. május 15-i ítéletében (23) a Bíróság jóváhagyta a Bizottság által követett megközelítést. Azóta a Bizottság több olyan határozatot is elfogadott, amelyek ugyanezt a megközelítést követték, nevezetesen: mérlegeli új, összeegyeztethető támogatás odaítélését, miközben kötelezi az érdekelt felet, hogy a jogellenesen odaítélt támogatás visszafizetéséig függessze fel annak folyósítását (24). A Bizottság megállapítja, hogy jelen esetben attól kezdve, hogy az új támogatás megfelelne a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatásban előírt feltételeknek, úgy tűnik, hogy semmi sem mond ellent a Deggendorf-ügy esetében követett megközelítés alkalmazásának, konkrétan annak, hogy azzal a feltétellel lehet mérlegelni az új, összeegyeztethető támogatás megadását, hogy a 44f. cikk szerinti támogatás visszafizetéséig felfüggesztik a folyósítását.
(62)
A Bizottság aggályai a fenti megfontolások nyomán eloszlottak.
(63)
Ebben az összefüggésben a Bizottság a következőket kívánja leszögezni. A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 23. pontja a szerkezetátalakítási támogatás vizsgálata keretében azt a kötelezettséget állapítja meg a Bizottság számára, hogy „figyelembe kell venni egyrészt a korábbi és az új támogatás halmozott hatását, másrészt azt, hogy a korábbi támogatást nem térítették vissza”. Miként erre a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 23. pontjában a 2. lábjegyzet is utal, e rendelkezés a […] Deggendorf-ítéleten alapul (25). Jelen esetben Franciaország kötelezettséget vállalt arra, hogy az új támogatás folyósításának megkezdése előtt visszafizetteti a 44f. cikk szerinti támogatást. Jelen határozatban a Bizottság a Deggendorf-ügy joggyakorlatának megfelelően köteles e kötelezettségvállalást a bejelentett támogatás összeegyeztethetősége feltételéül szabni. Ilyen módon a Bizottság biztos lehet abban, hogy a korábbi támogatás nem adódik hozzá az új támogatáshoz, és a korábbi támogatás visszafizetésre kerül.
6.4.2. A jogellenes olasz támogatás
(64)
2008. október 21-én a Brandt Italia, a FagorBrandt olasz leányvállalata még adós volt az olasz hatóságok által nyújtott támogatás egy részével. Ezt a támogatást a Bizottság 2004. március 30-i határozatában (26) összeegyeztethetetlennek nyilvánította.
(65)
Ahogyan arra a (61) preambulumbekezdés is felhívja a figyelmet, az ilyen esetekre vonatkozóan a Deggendorf-ítélet (27) megerősíti, hogy a Bizottság nem lépi túl mérlegelési jogkörét akkor, amikor a korábbi támogatás visszafizettetését írja elő az új támogatás folyósításának előfeltételeként. Amennyiben a Bizottság a tervezett támogatás nyújtását egy vagy több korábbi támogatás előzetes visszatéríttetésétől teszi függővé, nem köteles lefolytatni e támogatások versenyre gyakorolt halmozott hatásának vizsgálatát, mivel az ilyen függővé tétel lehetővé teszi annak elkerülését, hogy a tervezett támogatásból származó előny halmozódjék a korábbi támogatásokból származó előnnyel (28).
(66)
Így tehát a Bizottság döntéshozatali gyakorlata azt mutatja, hogy a Bizottság az új támogatások folyósításának előfeltételeként inkább az összeegyeztethetetlen támogatások visszafizettetését részesíti előnyben (29), semmint a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 23. pontjának alkalmazását, amely lehetővé teszi számára, hogy a jogellenes támogatás és az új támogatás halmozott hatását figyelembe vegye.
(67)
A Bizottság azonban a szóban forgó eset különleges körülményei miatt az iránymutatás 23. pontját kívánja alkalmazni. A Bizottságnak ugyanis a jelen esetben új határozatot kell hoznia annak következtében, hogy 2008. október 21-i határozatát a Törvényszék megsemmisítette. Ennek keretében a Bizottság nem veheti figyelembe azokat az információkat, amelyek az első határozat időpontjában nem voltak a birtokában. A Bizottság tehát nem veheti figyelembe a tagállam által esetlegesen vállalt új kötelezettségeket, sem az említett időpont után esetlegesen nyújtott jogellenes támogatások visszafizettetésének módozatait.
(68)
Ezért - ahogy arra egyébként a Törvényszék 2012. február 14-i ítélete (30) is felszólítja - a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy az olasz támogatás a bejelentett szerkezetátalakítási támogatással együtt milyen halmozott hatást gyakorol a versenyre.
(69)
Először azonban azt kell meghatározni, hogy az olasz támogatásból mekkora összeget kell 2008. október 21-ével figyelembe venni.
(70)
A FagorBrandt úgy véli, hogy a Brandt Italia által visszatérítendő olasz támogatás összege minden valószínűség szerint 200 000 EUR-nál kisebb lesz.
(71)
A FagorBrandt ugyanis 2003-ban - Brandt Italia leányvállalatán keresztül - felvásárolta a verolanuovai üzemet és annak eszközeit az Ocean társaságtól, amely csődeljárás alatt állt. A Brandt Italia által az érintett eszközökért ajánlott ár 10 millió EUR volt.
(72)
Mivel ezt az összeget az Ocean társaság felszámolói elégtelennek ítélték, az olasz hatóságok az ilyen felvásárlási műveletekre is ki akarták terjeszteni a „Mobilità” és a „Cassa Integrazione” támogatási rendszerek rendelkezéseit, amelyeket az alkalmazandó uniós joggal összeegyeztethetőnek tartottak. E rendelkezések többek között előírták, hogy azok a vállalkozások, amelyek munkanélküli munkavállalókat vesznek fel, mentesülhetnek a társadalombiztosítási költségek alól. Ezen intézkedések kiterjesztésének az volt a célja, hogy a vevő ebből származó nyeresége megfelelő mértékben növelje az érintett eszközök vételárát.
(73)
Ezért az olasz hatóságok 2003. február 14-én törvényerejű rendeletet hoztak, amely előírta, hogy az a vevő, aki olyan csődeljárás alá vont társaság eszközeit vásárolja meg, amely több mint 1 000 munkavállalót foglalkoztat, minden átvett munkavállaló tekintetében mentesül a társadalombiztosítási költségek és a további járulékok megfizetése alól. Az a művelet, amelynek keretében a Brandt Italia 2003. március 7-én felvásárolta az Ocean SpA háztartásiberendezés-üzletágát, jogosult volt erre a törvényerejű rendelettel bevezetett támogatásra. Ezért e mentességeket, amelyek becsült összege 8,5 millió EUR, hozzáadták a Brandt Italia által ajánlott felvásárlási árhoz, amely ekképpen 18,5 millió EUR lett.
(74)
2004. március 30-i határozatában (31) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a 2003. február 14-i törvényerejű rendelet, amelyet 2003. április 17-én törvénnyé alakítottak át, jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. Amint a Brandt Italia tudomást szerzett erről a bizottsági határozatról, 2004. július 5-én a Bresciai Cégbírósággal zároltatta a vételár utolsó részletének (5,7 millió EUR) folyósítását, és felvette a kapcsolatot az Ocean-eljárásban részt vevő szervekkel, hogy a többletként folyósított összeget visszaszerezze. A Brandt Italia ugyanis úgy vélte, hogy a jogellenes támogatást az olasz államnak a támogatás tényleges kedvezményezettjével kellene visszafizettetnie.
(75)
Ezért annak ellenére, hogy a szóban forgó támogatás kedvezményezettje a Bizottság által elítélt támogatási rendszer szerint a Brandt Italia volt (ez a társaság részesült ténylegesen a mentességekben), a FagorBrandt úgy vélte, hogy e támogatás végső haszonélvezete az eszközök vételárának megemelésén keresztül szinte teljes egészében az Ocean társaság felszámolói által összeírt hitelezőkhöz került át (az áremelés 8,5 millió EUR, a ténylegesen megadott mentesség pedig 8 624 283 EUR volt). Következésképpen a francia hatóságok úgy vélték, hogy a Brandt Italia/FagorBrandt által még fizetendő összeg 124 283 EUR, amely összeghez a kamatokat is hozzá kell adni.
(76)
Az olasz hatóságok azonban ezt az érvelést megdöntő információkat szolgáltattak a Bizottságnak.
(77)
2008. május 13-án az olasz hatóságok a Bresciai Bíróság által hozott két ítéletet küldtek meg a Bizottságnak. Ezek az Országos Társadalombiztosítási Intézet (INPS) és a Brandt Italia között a támogatás meghatározásával, azaz a Brandt Italia számára biztosított társadalombiztosítási járulék alóli mentességgel kapcsolatban kialakult jogvitára vonatkoznak.
(78)
A 2008. február 1-jei első ítélet felfüggesztette az INPS által 2007. december 18-án a Brandt Italia-val szemben érvényesített visszafizetési felszólítást. Az INPS fellebbezést nyújtott be ez ellen az ítélet ellen. A fellebbviteli bíróság 2008. április 29-én hatályon kívül helyezte a visszafizetési felszólítás felfüggesztését.
(79)
A 2008. július 8-i harmadik ítélet, amelyet 2008. október 20-án küldtek meg a Bizottságnak, alapvetően igazat ad az INPS-nek a tekintetben, hogy a Brandt Italia-t a teljes támogatás visszatérítésére ítélte. Az ítéletről 2008. szeptember 15-én értesítették a Brandt Italia-t.
(80)
A Bizottságnak tehát ezen információk alapján kell megállapítania, hogy a támogatásból mekkora az a Brandt Italia/FagorBrandt által visszatérítendő összeg, amely 2008. október 21-én ésszerűen megállapítható volt. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a Bresciai Törvényszék 2008. július 8-i ítélete 8 890 878,02 EUR visszatérítésére ítélte a Brandt Italia-t.
(81)
A Bizottság azonban úgy véli, hogy ebből az összegből le kell vonni a zárolt összeget, azaz 5,7 millió EUR-t. A Brandt Italia ugyanis a Bresciai Cégbíróság 2004. július 5-i ítélete óta nem rendelkezett ezzel az elővigyázatosságból zárolt összeggel. Ezt a döntést a Bizottság 2004. március 30-i határozata miatt hozták meg, tehát az említett összeget jóval a szükséges visszafizettetés előtt zárolták. Ezért 2008. október 21-én feltételezhető volt, hogy ez az összeg a szóban forgó támogatás egy részének visszatérítésére szolgál majd. Ezt a következtetést támasztja alá az is, hogy:
-
2004. március 30-i határozatának (18) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapítja, hogy az elítélt támogatási rendszernek mind a nehéz helyzetben lévő vállalkozások vevői, mind a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a kedvezményezettjei lehettek. Más szóval előrelátható volt, hogy a támogatást legalább részben az Ocean társasággal kell visszafizettetni;
-
2008. július 8-i ítéletében a Bresciai Törvényszék említést tett arról, hogy ez a zárolt összeg egy zárolt számlán van, és „kézenfekvőnek” tartotta, hogy ez az összeg felhasználható az INPS javára történő részleges visszafizetésre.
(82)
Következésképpen a (76)-(81) preambulumbekezdésben kifejtettekre figyelemmel a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi elemzés céljából figyelembe veendő az olasz támogatás végső összege 3 190 878,02 EUR, amelyhez hozzá kell adni a 2008. október 21-ig felmerülő kamatokat.
(83)
A kamatokkal kapcsolatban a Bizottság ugyanis úgy véli, hogy azok összegének meghatározásához nem a támogatás tényleges visszafizettetésének időpontját, hanem a megsemmisített határozat időpontját kell figyelembe venni, mivel a jelen esetben a Bizottság azt vizsgálja, hogy a francia támogatás összeegyeztethető volt-e 2008. október 21-én. Márpedig 2008. október 21-én a francia támogatás az olasz támogatással halmozódott, ami az eddig az időpontig felmerülő kamatokat is magában foglalja. A Bizottságnak tehát figyelembe kell vennie ezen elemek halmozódását, amelybe nem számíthatja bele a tényleges visszafizettetés időpontjáig felmerülő kamatokat.
(84)
Mindent összevetve, a 2008. október 21. és a tényleges visszafizettetés időpontja között felmerülő kamatok jelentette előnyt maga a visszafizettetés fogja megszüntetni, amelynek természetesen tartalmaznia kell a kamatokat.
(85)
Következésképpen a FagorBrandt a francia hatóságok által nyújtott 31 millió EUR összegen felül 3 190 878,02 EUR (+kamatok) összeggel rendelkezett. Ez az előny kihat a versenyre: a vállalkozás olyan forrástöbblettel rendelkezett, amellyel rendes piaci viszonyok között (azaz az összeegyeztethetetlen olasz támogatás nélkül) nem rendelkezett volna.
(86)
A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 23. pontjával és a Törvényszék 2012. február 14-i ítéletével összhangban a Bizottság a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségének elemzése keretében vizsgálni kívánja az olasz támogatás és a szerkezetátalakítási támogatás halmozott hatását.
(87)
A halmozott hatás e vizsgálata során a Bizottság kétféle ellenőrzést fog végezni. A Bizottságnak egyrészt azt kell megvizsgálnia, hogy a kompenzációs intézkedések (lásd a (89) és azt követő preambulumbekezdéseket, és különösen a (118) és azt követő preambulumbekezdéseket) éppen a verseny azon sérülésének kompenzálását teszik-e lehetővé, amit az képez, hogy a FagorBrandt forrástöbblettel rendelkezett. Másrészt a Bizottság bizonyosságot kíván szerezni arról, hogy a kedvezményezett saját hozzájárulása valóban nem tartalmaz támogatást (lásd a (154) és azt követő preambulumbekezdéseket). Az ugyanis nem zárható ki, hogy a vállalkozás által tervezett saját hozzájárulásban a szóban forgó összeg is benne van.
(88)
E két ellenőrzés során a Bizottság újabb feltételeket szabhat az érintett tagállamnak, ez utóbbi esetleges javaslataitól függetlenül (melyeket a jelen esetben a Bizottság nem vehet figyelembe, ha azokat 2008. október 21-ét követően fogalmazták meg). Ahogyan azt a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 46. pontja is megerősíti, „amennyiben az érintett tagállam nem vállalt kötelezettséget ilyen rendelkezések elfogadásáról, a Bizottság olyan feltételeket és kötelezettségeket szabhat, melyeket szükségesnek ítél annak biztosításához, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben”.
6.5. A verseny jelentős torzulásának megakadályozása
6.5.1. A kompenzációs intézkedések szükségességének elemzése
(89)
A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 38. pontja szerint ahhoz, hogy a Bizottság engedélyezhesse a szerkezetátalakítási támogatásokat, a támogatások kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásának enyhítése céljából kompenzációs intézkedéseket kell foganatosítani. Ellenkező esetben a támogatást a „közös érdekkel ellentétesnek”, és ezért a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. E feltétel gyakran abban nyilvánul meg, hogy korlátozzák azt a piaci jelenlétet, amelyet a szerkezetátalakítási időszak végén a vállalkozás a saját piacán vagy piacain megőrizhet.
(90)
A bejelentésben Franciaország azt állította, hogy a jelen esetben nem látszik szükségesnek kompenzációs intézkedések megtétele, mégpedig azért, mert a támogatásnak nem lenne túlzott versenytorzító hatása. Az eljárás megindítására vonatkozó határozat 37., 38. és 40. pontjában a Bizottság tömören megmagyarázta, hogy miért veti el ezt az állítást.
(91)
A következő preambulumbekezdésekben a Bizottság részletesebben kifejti, hogy a támogatás szerinte miért vezet a verseny torzulásához, és hogy a francia hatóságok állításával ellentétben miért van szükség kompenzációs intézkedések végrehajtására.
(92)
Miként ezt már kifejtettük, a FagorBrandt a nagy háztartási berendezések gyártási ágazatában és (a magánszemélyek számára történő forgalmazással és értékesítéssel ellentétben) a nagykereskedők számára történő forgalmazás ágazatában van jelen. A nagy háztartási berendezések piacának földrajzi kiterjedésével kapcsolatban a Bizottság a múltban úgy ítélte meg, hogy a földrajzi kiterjedés a piacra történő belépés előtti akadályok hiánya, a műszaki harmonizáció és a viszonylag alacsony szállítási költségek miatt legalább az Európai Unióra terjed ki (32). A FagorBrandt és a megjegyzéseket benyújtó két versenytárs által szolgáltatott adatok megerősítik, hogy a piac uniós kiterjedésű.
(93)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy szerkezetátalakítási támogatás a kedvezményezett piacról történő kivonulásának megakadályozásával - ezáltal a versenytárs vállalkozások fejlődésének fékezésével - automatikusan torzítja a versenyt. A támogatás tehát a legkevésbé hatékony vállalkozások kiszorulása ellenében hat, amely pedig „a piac működésének megszokott részét képezi”, miként ez a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 4. pontjában is olvasható. A FagorBrandt javára bejelentett támogatás tehát a fent említett versenytorzuláshoz vezet. A Bizottság mindazonáltal megállapítja, hogy a versenytorzulás mértékét a következő tényezők tompíthatják. Először is a nagy háztartási berendezések európai piacán a FagorBrandt legfeljebb [0-5] %-os piaci részesedéssel bír (33). Másodsorban ezen a piacon négy, 10 %-os vagy ennél jelentősebb részesedéssel rendelkező versenytárs van jelen (az Indesit, a Whirlpool, a BSH és az Electrolux) (34). A névtelenséget kérő versenytárs egyébiránt elismeri, hogy a FagorBrandt viszonylag kis szereplő az európai piacon (lásd fentebb ezen versenytársnak a vállalkozás életképessége helyreállításával és kis méretével összefüggő aggályait), melynek piaci részesedése egyre zsugorodik (35). Harmadsorban a támogatás összege a FagorBrandt európai árbevételéhez képest kis mértékű (a támogatás a 2007-es árbevétel kevesebb mint 4 %-át jelenti), és még csekélyebb a négy piacvezető árbevételéhez képest, amelyeknek az üzleti forgalma meghaladja a FagorBrandt-ét (36).
(94)
Míg az előző pont a támogatás által keltett versenytorzulással foglalkozik, a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó iránymutatás 38. pontjában foglaltaknak megfelelően - amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával cseng egybe - a tagállamok közötti „kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatások” nagyságát is elemezni kell. Miként ezt már az eljárás megindítására vonatkozó határozat 38. pontja is megállapítja, a támogatás torzítja a kereskedelmi tevékenységek tagállamok közötti eloszlását, következésképpen a tagállamok közötti kereskedelmi kapcsolatokat is. A FagorBrandt olyan vállalkozás, amely termelési kapacitásának és munkavállalóinak nagy része Franciaországban található (a vállalkozás gyártási volumenének [80-100] %-át Franciaországban állítják elő). A francia állam támogatása nélkül a FagorBrandt hamar kiszorulna a piacról. Márpedig a FagorBrandt különböző gyártó telephelyein előállított termékek elsősorban a versenytársak által a többi tagállamban előállított termékekkel versenyeznek (37). Ezért a FagorBrandt eltűnése a piacról ezen európai versenytársak számára lehetővé tette volna értékesítésük, következésképpen termelésük jelentős felfuttatását. A támogatás azzal a hatással járt, hogy Franciaországban maradtak olyan termelő tevékenységek, amelyek egyébként részben más tagállamokba helyeződtek volna át. A támogatás ezért a más tagállamokban letelepedett versenytársaknak a francia piacra történő exportja lehetőségeinek szűkítése okán kedvezőtlenül hat a kereskedelmi feltételekre (38). A támogatás az olyan országok felé való értékesítés lehetőségeit is szűkíti, ahová a FagorBrandt továbbra is exportálni fogja a termékeit. A FagorBrandt értékesítési volumenét és az ennek megfelelő munkahelyek számát tekintve a kereskedelmi feltételekre tett e kedvezőtlen hatás nem elhanyagolható.
(95)
A fenti elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy valós (azaz nem elhanyagolható), mindamellett korlátozott hatókörű kompenzációs intézkedésekre van szükség.
6.5.2. A már meghozott intézkedések elemzése
(96)
Az eljárás megindítására vonatkozó határozat 39. pontjában a Bizottság annak az aggályának adott hangot, hogy a francia hatóságok által bejelentett intézkedések kompenzációs intézkedéseknek tekinthetők-e, hiszen a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 40. pontja leszögezi: „A hitelek leírása és a veszteséges tevékenységek megszüntetése, melyek mindenképpen szükségesek az életképesség visszaállításához, nem tekintendők a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének a kompenzációs intézkedések elbírása céljából”. Úgy tűnt, hogy a francia hatóságok által leírt valamennyi intézkedés e kizárás alkalmazási körébe esik. A hivatalos vizsgálati eljárás keretében a francia fél ismételten hangsúlyozta, hogy álláspontja szerint a fagyasztóládák és a szabadon álló mikrohullámú sütők gyártásának leállítása, valamint a Brandt Components eladása három hatékony kompenzációs intézkedést jelent. A Bizottság ezért ezen intézkedések részletes elemzésébe fogott, melyből az alábbi következtetésekre jutott.
(97)
A fagyasztóláda-gyártó üzem (a Lesquin-i telephely) 2005. évi bezárásával kapcsolatban Franciaország 2007. augusztus 6-i bejelentésében jelzi, hogy ez a telephely „amely az egész FagorBrandt csoport számára fagyasztóládákat és hűtőkamrákat gyártott, olyan méretet ért el (…), amely többé nem tette számára lehetővé sem változó költségeinek, sem állandó költségeinek a fedezését, és 2004-ben 5,8 millió EUR üzemi (üzleti) veszteséget termelt”. Semmi kétség sem fér tehát ahhoz, hogy az adott esetben egy veszteséges, az életképesség helyreállításához szükséges tevékenység megszüntetéséről volt szó (39), és ahhoz sem, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 40. pontjának alkalmazásában a bezárás nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek.
(98)
A szabadon álló mikrohullámú sütők gyártásának az Azenay-i telephelyen történt leállításával kapcsolatban szintén az életképesség helyreállításához szükséges tevékenység beszüntetéséről volt szó, amit egyébként a francia hatóságok észrevételeikben kifejezetten el is ismertek (40). E tevékenység nyereségességének problémája nem meglepő, hiszen a szabadon álló mikrohullámú sütők olyan piaci szegmenst képeznek, amelyet az alacsony termelési költségű országokból származó termékek a leginkább elárasztottak (41). Ráadásul az Azenay-i üzem mikrohullámú sütők más vállalatcsoportok számára történő gyártására vonatkozó, jelentős megrendelésektől is elesett (42). Összegzésképp tehát elmondható, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 40. pontja értelmében ez az intézkedés nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek.
(99)
2004-ben azonban a vállalkozás Brandt Components nevű leányvállalatát (Nevers-i üzem) 3 millió EUR-ért eladta az osztrák ATB csoportnak. Azaz itt már nem hitelleírásról (43) vagy tevékenység megszüntetéséről van szó. Ezt az intézkedést tehát a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 40. pontjában foglalt rendelkezés nem zárja ki. A 2004 márciusában eladott üzletág (44) 2003-ban 35,4 millió EUR árbevételt hozott, amely a vállalkozás 2003-as üzleti forgalma 4 %-ának felelt meg, és 306 főt alkalmazott, amely a vállalkozás személyi állományának 6 %-át jelentette. A tevékenységet mosógép villanymotorok tervezése, fejlesztése, előállítása és forgalmazása képezte. Ez az eladás tehát a vállalkozásnak a mosógépalkatrészek piacán való jelenléte csökkenésével járt.
(100)
Ez utóbbi intézkedés azonban mégsem fogadható el hatékony kompenzációs intézkedésként. A Brandt Components eladása ugyanis kb. három és fél évvel a vizsgált támogatás bejelentése előtt történt. Másrészt ez az intézkedés nem szűkíti a FagorBrandt-nak a nagy háztartási berendezések piacán való jelenlétét (45) azon a fő piacon, amelyen a FagorBrandt a jövőben is jelen lesz. Következésképpen ennek az intézkedésnek nem volt célja, és nem is lehetett hatása azon versenytorzulások enyhítése, amelyeket a tervezett támogatás nyújtása okozott volna.
6.5.3. A francia hatóságok által javasolt kompenzációs intézkedések
(101)
Az eljárás megindítására vonatkozó határozatban a bejelentett kompenzációs intézkedések elégtelenségével összefüggésben felvetett aggályokra válaszul a francia hatóságok a Vedette márkanév alatt forgalmazott hűtő- és sütő-főző berendezések értékesítésének öt évre történő beszüntetését javasolják. Ezenfelül vagy a Vedette mosogatógépek értékesítésének leállítását, vagy a márka eladását javasolják […].
(102)
Miként fentebb már említettük, a FagorBrandt árbevételének [50-80] %-a a francia piacról származik, ahol 2006-ban a vállalkozásnak értékben kifejezve [10-20] %-os, mennyiségileg pedig [10-20] %-os piaci részesedése volt. Ez azt jelenti, hogy ha a FagorBrandt megszüntette volna a tevékenységét, ebből elsősorban a francia piacon jelen lévő versenytársai húztak volna hasznot, akiknek az üzleti forgalma ettől növekedhetett volna. A FagorBrandt-nak a támogatás által lehetővé tett túlélése tehát leginkább ezeket a vállalkozásokat érinti. A FagorBrandt-nak az olasz piacon realizált árbevétele ezzel szemben nem számottevő. A Bizottság ezért kompenzációs intézkedésként a Vedette márkanév alatt forgalmazott mosogatógépek értékesítésének leállítását részesíti előnyben a(z) […] márka eladásával szemben, mivel a Vedette (46) márkanév alatt kizárólag a francia piacon forgalmazzák a termékeket, míg a(z) […] termékek elsősorban a(z) […] piacon kerülnek értékesítésre.
(103)
Ezentúl a kiegészítő kompenzációs intézkedések nagyságát kell megvizsgálni annak megállapítására, hogy ezek elegendőek-e.
(104)
A Vedette márkanév alatt forgalmazott hűtőberendezések (hűtő- és fagyasztógépek) eladásából származó árbevétel 2007-ben [10-20] millió EUR-t tett ki, ami a FagorBrandt csoport üzleti forgalma [0-5] %-ának felelt meg.
(105)
A hűtőberendezések értékesítésének egy ötéves időszakra való leállítása lehetővé teszi a francia piacon jelen lévő versenytársak számára a hűtőberendezések piacán elfoglalt helyzetük megerősítését. A GfK 2007-es tanulmánya szerint (az értékben […] %-os részesedéssel bíró) FagorBrandt fő versenytársai a francia hűtőgép-piacon a Whirlpool ([…] %-os részesedéssel), az Indesit ([…] %-os részesedéssel), valamint az Electrolux ([…] %-os részesedéssel). A fagyasztógépek piacán a ([…] %-os részesedéssel rendelkező) FagorBrandt főbb versenytársai a Whirlpool ([…] %), a Liebherr ([…] %) és az Electrolux ([…] %).
(106)
2007-ben a Vedette márkanév alatt forgalmazott sütő-főző berendezések az árbevételből [5-10] millió EUR-val részesedtek, ami a FagorBrandt csoport üzleti forgalmának [0-5] %-át jelentette.
(107)
A sütő-főző berendezések értékesítésének egy ötéves időszakra való leállítása következésképpen lehetővé teszi a versenytársak számára a tűzhelyek piacán elfoglalt piaci pozíciójuk megerősítését. A GfK 2007-es tanulmánya szerint (az értékben […] %-os piaci részesedéssel rendelkező) FagorBrandt fő versenytársai a francia tűzhelypiacon az Indesit ([…] %-kal), az Electrolux ([…] %-kal) és a Candy ([…] %-kal).
(108)
2007-ben a Vedette márkanév alatt forgalmazott mosogatógépek az árbevételből [5-10] millió EUR-val részesedtek, ami a FagorBrandt csoport üzleti forgalmának [0-5] %-át tette ki.
(109)
A GfK 2007-es tanulmánya szerint (az értékben […] %-os részesedéssel bíró) FagorBrandt fő versenytársai a francia mosogatógép-piacon a BSH ([…] %-kal), a Whirlpool ([…] %-kal) és az Electrolux ([…] %-kal). Ezért a Vedette márkanév alatt forgalmazott mosogatógépek értékesítésének leállítása lehetővé teszi a versenytársak számára piaci jelenlétük kiterjesztését.
(110)
Összefoglalva: a Vedette termékek, melyek forgalmazása leáll, a csoport üzleti forgalmának [0-5] %-át teszik ki (47). A francia hatóságok jelzik, hogy ez jelentős kiigazításokat tesz majd szükségessé a vállalkozáson belül […].
6.5.4. A francia hatóságok által javasolt kompenzációs intézkedésekkel és a Bizottság által előírt kiegészítő kompenzációs intézkedéssel kapcsolatos következtetés
(111)
A javasolt kompenzációs intézkedéseket a Vedette márkanév alatt forgalmazott egyes termékek (sütő-főző és hűtőberendezések, valamint mosogatógépek) értékesítésének ötéves időtartamra történő leállítása (48), valamint a Brandt Components eladása jelenti. Ez a piaci jelenlét valós (azaz nem elhanyagolható), ámde korlátozott mértékű csökkentését vonja maga után.
(112)
A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy a Vedette márkára vonatkozóan a francia hatóságok által javasolt kompenzációs intézkedés az egyetlen hatékony kompenzációs intézkedés, és hogy az nem elegendő. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy az összeegyeztethetőség feltételeként előírja, hogy további három évvel hosszabbítsák meg a Vedette márkanév alá tartozó termékek értékesítésének leállítását. Mivel a javasolt tilalom öt év időtartamú, ez valójában azt jelenti, hogy a tilalmat három évvel meghosszabbítják, amely így összesen nyolc év időtartamú lesz.
(113)
Azon információk alapján, amelyekkel a Bizottság 2008. október 21-én rendelkezett, e kompenzációs intézkedés („KI”) árbevétel-kiesésben mérhető hatása kétféleképpen határozható meg az alábbi 2. táblázat alapján (49).
2. táblázat
Millió EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
A FagorBrandt árbevétele
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
A KI hatása, felső becslés
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
A KI hatása, alsó becslés
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
A 2. táblázatban a 2009-2012-es évekre vonatkozóan feltüntetett számadatok a francia hatóságok és a FagorBrandt által az általuk javasolt kompenzációs intézkedések hatásával kapcsolatban megadott számok (e hatással kapcsolatban lásd még a (143) és azt követő preambulumbekezdéseket).
(115)
A Bizottság által előírt kiegészítő kompenzációs intézkedés által kifejtett hatás kiszámításának egyik módja az, ha a francia hatóságok által értékelt utolsó év (azaz 2012) elmaradt hasznát beszorozzuk 3-mal. Tehát a vállalkozás számára optimista forgatókönyv szerint ez a hatás 3 × [40-60] millió, azaz [120-180] millió EUR.
(116)
A kiegészítő kompenzációs intézkedés által kifejtett hatás kiszámításának másik módja az, ha a számadatokat 2013-tól 2016-ig kivetítjük úgy, hogy a 2012-es árbevételt a vállalkozás által a 2009 és 2012 közötti időszakra becsült [1,5-3] %-os árbevétel-növekedés mintájára lineárisan [1,5-3] %-kal megnöveljük. A (125) és azt követő preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt ez a feltételezett árbevétel-növekedés a csoport stratégiája és a piaci kilátások alapján valóban ésszerűnek tekinthető. Ebből a szempontból a kompenzációs intézkedés [120-180] millió EUR árbevételtől fosztja meg a FagorBrandt-ot a vállalkozás számára optimista forgatókönyv alapján.
(117)
A javasolt kompenzációs intézkedés tehát megfelelőnek és önmagában is elegendőnek tűnik ahhoz, hogy arányos módon mérsékelje a szóban forgó támogatás versenyre gyakorolt kedvezőtlen hatásait: az optimista forgatókönyv szerint az intézkedés a 2014 és 2016 közötti időszakban [120-180] millió EUR összegű árbevételtől fosztja meg a vállalkozást. Ennek a nem realizált árbevételnek köszönhetően a versenytársaknak lehetőségük nyílik arra, hogy növeljék értékesítésüket. Ez a kompenzációs intézkedés azt is megnehezíti a vállalkozás számára, hogy 8 év távollét után újra bevezesse az érintett Vedette termékeket (jelenleg csak mosógépek vannak forgalomban Vedette márka alatt). Ugyanis még akkor is, ha a márka nem tűnik el teljesen, a visszatérés költsége arányos lesz a piacról való távollét időtartamával. Minél tovább hiányzik a márka a piacról, annál kisebb lesz az ismertsége.
(118)
Másrészt azt is indokolt megvizsgálni, hogy ez az új kompenzációs intézkedés az olasz támogatás és a szerkezetátalakítási támogatás halmozott hatásából eredő versenyelőny ellensúlyozását is lehetővé teszi-e. Ugyanis tekinthető úgy is, hogy 2008. október 21-én a FagorBrandt 3 190 878,02 EUR-val (azaz kamatokkal együtt kb. 4 millió EUR-val) rendelkezett úgy, hogy ezt az összeget nem kellett volna megkapnia. Ez az előny kihat a versenyre: a vállalkozás többletforrással rendelkezett. A kiegészítő kompenzációs intézkedés hatása azonban ellensúlyozza a verseny e sérülését.
(119)
Az alábbi 3. táblázat a kompenzációs intézkedéssel összefüggő nettó veszteséget (vagy a negatív szabad cash flow-t) mutatja be. A 2009-2012-es évekre vonatozó számadatokat a francia hatóságok adták meg a Bizottságnak. A 2013 és 2016 közötti évekre vonatkozó számadatokat a Bizottság extrapoláció útján kapta meg oly módon, hogy a 2012. évi adatokat évi [1,5-3] %-kal megnövelte (50).
3. táblázat
Millió EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
KI nélküli végeredmény
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
A KI hatása, felső becslés
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
A KI hatása, alsó becslés
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Úgy tűnik tehát, hogy a (vállalkozás szempontjából) optimista forgatókönyv esetén a FagorBrandt további három évig, mintegy [10-20] millió EUR (ha a 2012. évi számadatot 3-mal szorozzuk be), illetve (az extrapolált adatok hozzáadásával) [10-20] millió EUR forrástól esik el. Más szóval ezen új kompenzációs intézkedés előírása bőven ellensúlyozza azt az előnyt, hogy a vállalkozás kb. 4 millió EUR összegű forrással rendelkezett.
(121)
Végezetül attól, hogy a kompenzációs intézkedések a szerkezetátalakítási időszak vége utánra is kiterjednek (melynek időpontját 2012. december 31-ében állapították meg), még nem minősülnek nem megfelelőnek. Ugyanis ha a kompenzációs intézkedésekre szerkezetátalakítási támogatás nyújtása miatt kerül sor, akkor nem magának a szerkezetátalakítási folyamatnak a részét képezik, hanem olyan, a vállalkozás versenytársainak adott kompenzációnak minősülnek, amely a verseny azon sérülésének az ellensúlyozására szolgál, amely a versenytársakat érhette. Az intézkedések hatását és célját tehát nem vonja kétségbe az, hogy az intézkedések a szerkezetátalakítási időszakot meghaladó időszakra terjednek ki, mivel a bevezetésükre állami támogatással elősegített szerkezetátalakítási művelet miatt került sor, és mivel az a céljuk és az a hatásuk, hogy ellensúlyozzák a versenynek az ebből a támogatásból eredő sérülését.
(122)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy ezek az intézkedések lehetővé teszik a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 38-40. pontjában meghatározott túlzott versenytorzulás elkerülését.
6.6. A vállalkozás életképességének helyreállítása
6.6.1. Szerkezetátalakítási terv, piaci kilátások és a szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések hihetősége
(123)
A FagorBrandt már megkezdett szerkezetátalakítási terve lényegében a következőket irányozza elő:
-
[…] súlypont-áthelyezést és […] célzott fejlesztését;
-
a beszerzési politika racionalizálását és […];
-
üzletágak eladását és telephelyek bezárását (51);
-
létszámleépítéseket (52);
-
a vállalkozás fennmaradásának erősítését célzó intézkedéseket (53).
(124)
A vizsgálatot követően a Bizottság megerősíti azt, amit az eljárás megindítására vonatkozó határozatban kifejtett, vagyis azt, hogy véleménye szerint a terv megfelel a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 35-37. pontjában előírt követelményeknek. Más szóval a szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállítását.
(125)
Mindazonáltal a Bizottság az alábbiakban be kívánja mutatni a piaci kilátásokkal és a szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések hihetőségével kapcsolatos elemzését és következtetéseit.
(126)
A Bizottság különösen növekedési szempontból értékelte a szerkezetátalakítási tervben foglalt előrejelzéseket. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy kizárólag a 2008 októberében rendelkezésre álló adatokat veszi figyelembe ebben a határozatban.
(127)
A CECED (54) szerint az európai piac 2005 és 2007 között Nyugat-Európában mérsékelt (évente mintegy 2 %-os), Kelet-Európában pedig határozott (évente mintegy 7 %-os) mennyiségi növekedést mutatott. Ez utóbbi mérték azonban esetleges, hiszen a gazdaság fluktuációjától függ, ennek függvényében egy kétszámjegyű növekedés és egy kétszámjegyű visszaesés könnyen váltogathatja egymást.
(128)
Jóllehet hosszú távon elképzelhető a kelet-európai vásárlási szokások közeledése a nyugat-európai vásárlási szokásokhoz, a kelet-európai országok alacsony vásárlóereje miatt a kereslet az alapvető és alacsony árfekvésű termékekre (mosógépekre vagy hűtőszekrényekre) koncentrálódik. Márpedig a török és ázsiai versenytársak ezekre a piacokra törtek be.
(129)
A FagorBrandt lehetséges piacai tehát Nyugat-Európában vannak, hiszen ezek mind értékben, mind mennyiségben jelentősebbek, és e piacok húzótermékei kevésbé az alacsony árfekvésű termékek, amelyek esetében a FagorBrandt már nem tud versenyképes lenni, és amelyek a kelet-európai erőteljes növekedés alapját képezik.
(130)
A FagorBrandt referenciapiaca konkrétabban a francia piac, ahol a csoport értékesítéseinek [50-80] %-át, termelési volumenének pedig [80-100] %-át realizálja, és a csoport munkavállalóinak [80-100] %-át alkalmazza. A GIFAM (55) szerint Franciaországban a nagy háztartási berendezések piaca 2007-ben 2006-hoz képest mind mennyiség, mind érték tekintetében 1 %-kal bővült. Konkrétabban a(z) […] berendezések piaca, amelyre a FagorBrandt összpontosítani kíván, 2006-hoz viszonyítva […] %-kal bővült, miközben a(z) […] berendezések piacán az értékesítés […] %-kal esett vissza.
(131)
Az értékesítés terméktípusok szerinti alakulása azt mutatja, hogy Európában és különösen Franciaországban a felfutóban lévő húzópiacot alapvetően a(z) […] termékek piaca alkotja. A(z) […] termékek bővülése jelentős, miközben a hűtőberendezések piaca gyakorlatilag stagnál, miként ez a GIFAM tanulmányából vett alábbi táblázatból is kitűnik:
4. táblázat
(132)
Következésképp a FagorBrandt azon választása, hogy egyrészt különösen a(z) […]-ra kívánja áthelyezni a hangsúlyt, másrészt a(z) […]-t kívánja fejleszteni, a jelek szerint összhangban van a különböző piaci szegmensek és termékek alakulásával.
(133)
A Bizottság, miután elemezte a szerkezetátalakítási terv egyéb alapvető, a FagorBrandt hosszú távú működési nyereségességének helytállóságát igazolni hivatott elemeit, úgy ítéli meg, hogy az 5. táblázatban szereplő, említett előrejelzések valósak.
5. táblázat
Millió EUR
2009
2010
2011
2012
A FagorBrandt árbevétele
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Végeredmény
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Ennélfogva az elemzés további része arra - az eljárás megindítására vonatkozó határozatban felvetett - két konkrét aggályra szorítkozik, amelyek a szerkezetátalakítási terv valós és elegendő jellegével kapcsolatosak.
(135)
A Bizottság elsősorban magyarázatot kért az üzleti forgalom 2007-re várt 20 %-os bővülésével kapcsolatosan. A francia hatóságok válaszul kifejtették, hogy a FagorBrandt tevékenységi köre 2006-ban megváltozott azzal, hogy a Fagor a FagorBrandt-ba vitte át a Fagor márka brit és francia piacokon történő forgalmazását, majd a Fagor összes franciaországi tevékenységét (56). E tevékenységek üzleti forgalmát 2007-ben [50-100] millió EUR-ra becsülték, amit tartalmaz a FagorBrandt 2007. évi árbevétele. Változatlan feltételek mellett az árbevétel-növekedés csak [5-10] %-os lett volna. Azóta Franciaország közölte a Bizottsággal a tényleges 2007-es árbevétel összegét, amely a 2006. évi 779,7 millió EUR-val szemben 903 millió EUR, azaz egy év alatt 16 %-kal nőtt.
(136)
A Bizottság másodsorban észrevételezte, hogy a szerkezetátalakítási tervből nem derül ki, hogy a FagorBrandt miként szándékozik az olasz leányvállalata által felvett összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetési kötelezettségének eleget tenni, ami veszélybe sodorhatja a vállalkozás életképességének helyreállítását. A francia hatóságok leszögezték, hogy a Brandt Italia által visszatérítendő olasz támogatás összege minden valószínűség szerint 200 000 EUR-nál kisebb lesz (e tekintetben lásd a (70) és azt követő preambulumbekezdéseket). Mindazonáltal, ahogyan azt a Bizottság már jelezte (lásd a (76) és azt követő preambulumbekezdéseket), a jelenlegi határozat céljából figyelembe veendő olasz támogatás összege 3 190 878,02 EUR, amelyhez hozzá kell adni a 2008. október 21-ig felmerülő kamatokat. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az ebből az összegből visszatérítendő összeg nem teszi kétségessé a vállalkozás életképességének helyreállítását, mivel a FagorBrandt köteles a 3 190 878,02 EUR-nak és kamatainak megfelelő összeggel növelni a saját hozzájárulását (e tekintetben lásd a (149) és azt követő preambulumbekezdéseket).
(137)
A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a megállapításra jut, hogy az eljárás megindítására vonatkozó határozatban foglalt és a vállalkozás életképességének helyreállításával összefüggő aggályok eloszlottak.
6.6.2. Egy érdekelt által az életképesség helyreállításával kapcsolatban felvetett aggályok
(138)
Az előzőekben már említettük, hogy a névtelenséget kérő versenytárs vitatja, hogy a szerkezetátalakítás visszaállíthatná a vállalkozás hosszú távú életképességét. A versenytárs először is úgy véli, hogy a vállalkozásnak gyártási tevékenysége egy részét alacsony termelési költségű területekre kellett volna áthelyeznie, ahol méretgazdaságossági megtakarítások érhetők el. Másodsorban a vállalkozás nem fogja tudni megvalósítani a termékjavításhoz szükséges beruházásokat egy olyan iparágban, ahol a gyártási eszközök, a tervezés, a kutatás és a fejlesztés minden évben jelentős beruházásokat követel meg. A versenytárs végezetül kiemeli, hogy a vállalkozás a versenytársakhoz képest továbbra is túl kicsi. Az alábbi preambulumbekezdésekben a Bizottság igyekszik megvizsgálni, hogy a névtelenséget kérő versenytárs ezen észrevételei megkérdőjelezik-e az életképesség helyreállítására vonatkozó bizottsági következtetéseket.
(139)
Azzal kapcsolatban, hogy a vállalkozás gyártási tevékenységének egy részét alacsony termelési költségű országokba kellett volna áthelyezni, a Bizottság megállapítja, hogy a francia hatóságok pontosan megválaszolták ezt a kérdést. Emlékeztetnek ugyanis arra, hogy a FagorBrandt által megcélzott fejlesztés (jelentős hozzáadott értékkel bíró és innovatív termékek) - csakúgy, mint egyes kifejezetten európai versenytársak által célzott fejlesztés - nem egyeztethető össze termelési kapacitásaik alacsony termelési költségű országokban történő kialakításával. […] A nagy versenytársak esetében, egyes gyártóegységeik alacsony termelési költségű országokba telepítése az ottani értékesítés fejlesztésének szándékát is tükrözi.
(140)
A névtelenséget kérő versenytárs azon állításaival kapcsolatban, hogy a FagorBrandt képtelen a versenyképesség megőrzéséhez szükséges jelentős beruházásokra, valamint túl kicsi a nagy versenytársakhoz mérve, a Bizottság megállapítja, hogy az eljárás megindítására vonatkozó határozat 8. pontjában ő maga is jelezte, hogy ezek a tényezők hozzájárultak a vállalkozás nehézségeihez. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási terv megválaszolja e kihívásokat. A vállalkozás ugyanis […]-ra/-re kíván összpontosítani. A Bizottság ezenfelül megállapítja, hogy az ágazat egyes vállalkozásai - a nagyokhoz viszonyított kis méretük és a nyugat-európai országokban lévő jelentős gyártási kapacitásaik ellenére - versenyképesek tudnak maradni, amennyiben bizonyos termékekre és piaci szegmensekre koncentrálnak (ezek vagy az ún. „niche” piaci szereplők, mint a Miele, a Smeg, a Liebherr, a Teka, vagy az országos méretű, kisebb gyártók, mint a Candy és a Gorenje). A Bizottság egyébiránt megjegyzi, hogy a FagorBrandt Fagor csoportba történő egyre erőteljesebb integrálása is hozzájárul e mérettel kapcsolatos problémák megoldásához. Összefoglalva: a Bizottság elismeri, hogy a versenytárs által felvetett kérdések kihívást jelentenek a FagorBrandt számára, ámde úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv képes megfelelni a kihívásoknak, és elegendő valószínűséggel feltételezi az életképesség helyreállítását.
(141)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a névtelenséget kérő versenytárs által tett észrevételek nem kérdőjelezik meg a Bizottság azon értékelését, miszerint a szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a FagorBrandt hosszú távú életképességének helyreállítását.
6.6.3. A kompenzációs intézkedések hatása az életképesség helyreállítására
(142)
Végezetül még mindig a hosszú távú életképesség helyreállításával kapcsolatban: a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 38. pontjának utolsó mondatában foglaltakkal összhangban a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a tervezett kompenzációs intézkedések nem veszélyeztetik-e a vállalkozás életképességét. Az elemzettekkel összhangban a francia hatóságok olyan kompenzációs intézkedéseket javasoltak, amelyek a bejelentéshez csatolt pénzügyi tervekben még nem szerepeltek. Mivel a Bizottság ezen intézkedéseket szükségesnek tartja, ezeket végre kell hajtani. Tekintettel arra, hogy ezen intézkedések - melyek a Vedette márkanév alatt forgalmazott hűtő- és sütő-főző berendezések, valamint mosogatógépek értékesítésének öt évre történő leállítását jelentik - a vállalkozás pénzügyi eredményének romlását eredményezik, meg kell győződni arról, hogy az intézkedések elviselhető terheket rónak-e a vállalkozásra.
(143)
A francia hatóságok szerint a vállalkozásnak a francia hatóságok által javasolt kompenzációs intézkedések végrehajtásának figyelembevételével realizált pénzügyi eredményét az alábbi 6. és 7. táblázat foglalja össze. A 6. táblázat optimista, a 7. táblázat pedig pesszimista forgatókönyvet tükröz.
6. táblázat
A Vedette márkanév alatt forgalmazott hűtő- és sütő-főző berendezések, valamint mosogatógépek értékesítésének leállítása (millió EUR)
Optimista forgatókönyv
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Árbevétel
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttó árrés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nem ismétlődő tételek előtti üzleti eredmény
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Üzemi (üzleti) eredmény (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Adózás előtti eredmény
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó eredmény
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Szabad cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Halmozott szabad cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7. táblázat
A Vedette márkanév alatt forgalmazott hűtő- és sütő-főző berendezések, valamint mosogatógépek értékesítésének leállítása (millió EUR)
Pesszimista forgatókönyv
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Árbevétel
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttó árrés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nem ismétlődő tételek előtti üzleti eredmény
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Üzemi (üzleti) eredmény (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Adózás előtti eredmény
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó eredmény
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Szabad cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Halmozott szabad cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
A 6. és 7. táblázat az árbevételben a Vedette márkanév alatt forgalmazott több termékcsalád kereskedelemből történő kivonása miatt elszenvedett veszteségekre vonatkozó alábbi feltételezéseken alapul. A forgalomból történő kivonás az alábbi következményekkel járhat:
a)
azon Vedette márka termékcsaládján realizált árbevétel visszaesését, amelynek értékesítését felfüggesztik;
b)
a Vedette márkanév alatt forgalmazott más termékcsaládokon realizált árbevétel visszaesését (57) (a Vedette márkanév alatt forgalmazott termékekre kiható negatív skálahatás);
c)
a többi márkán realizált árbevétel visszaesése (a FagorBrandt csoport által forgalmazott összes márkára gyakorolt negatív portfolió-hatás).
(145)
Az optimista forgatókönyv csak a (144) preambulumbekezdés a) és b) pontjában szereplő hatásokkal számol, az egy adott termék forgalmazásának leállításával összefüggő veszteség pedig a beszüntetett termékcsoport üzleti forgalmából származó árbevétel [70-90] %-os visszaesését (a fennmaradó [10-30] %-ot a FagorBrandt a Vedette-től eltérő, más márkanevek alatt értékesített azonos termékek eladásának növeléséből szerzi vissza), valamint a Vedette márkanév alatt forgalmazott egyéb termékek árbevételének [20-30] %-os visszaesését jelenti. A pesszimista forgatókönyv a (144) preambulumbekezdés c) pontjában említett tényezővel számol, amikor a beszüntetett termékcsoport üzleti forgalmából származó árbevétel [110-130] %-os (a veszteség nem csak a beszüntetett termékcsoport árbevételének 100 %-át érintheti, hanem azon termékcsoport más termékeire és márkaneveire is kihathat, amelyeknek a forgalmazását leállították), a Vedette márkanév alatt forgalmazott egyéb termékek árbevételének pedig [20-40] %-os visszaesését feltételezi. A francia hatóságok kifejtették, hogy egy ilyen pesszimista feltételezés a vállalkozás által már ismert tapasztalatot tükröz: 2003-ban a cég úgy döntött, hogy Franciaországban felhagy a Vedette márkanév alatt forgalmazott mikrohullámú sütők értékesítésével annak érdekében, hogy mindent a Brandt márkanévre összpontosíthasson, amelyhez külön értékesítési erőket vontak össze. E leállításnak nagyon kedvezőtlen lánchatása volt, hiszen nemcsak a Vedette márkanév alatt realizált teljes árbevétel veszett el, hanem a veszteség a Brandt-ra is kihatott (e két […] készülékmárkán 2 év alatt realizált, […] darab, melyből […] Vedette márkájú, eredeti értékesítéshez viszonyított teljes veszteség, azaz a beszüntetett értékesítési mennyiség [120-140] %-a) (58).
(146)
A két fenti táblázatban található adatok elemzése, valamint a francia hatóságok által szolgáltatott egyéb adatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy az elfogadott kompenzációs intézkedések meg fogják gyengíteni a vállalkozást, hiszen 2009-től, az intézkedések végrehajtásának évétől kezdve a vállalkozás eredményének romlásához vezetnek. 2010-től azonban a vállalkozás nettó pozitív eredményt tud majd újra felmutatni, amely az ezt követő években nőni fog. A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy jóllehet a francia hatóságok által javasolt kompenzációs intézkedések meggyengítik a vállalkozást, nem fogják megakadályozni az életképessége helyreállítását.
(147)
Ezt a következtetést nem kérdőjelezi meg az, hogy a Bizottság kiegészítő kompenzációs intézkedést írt elő, azaz azt, hogy három évvel meg kell hosszabbítani az érintett Vedette márkanév alá tartozó termékek forgalmazásának leállítását.
(148)
Ugyanis - ahogyan az a kiegészítő kompenzációs intézkedésnek a vállalkozás végeredményére gyakorolt hatását bemutató 3. táblázatból kiderül - a végeredmény 2014-2016 között továbbra is pozitív lesz, becsült növekedése pedig [1,5-3] % lesz. Tehát ugyanez a következtetés érvényes a Bizottság által előírt kompenzációs intézkedésre is: jóllehet meggyengíti a vállalkozást, nem fogja megakadályozni az életképessége helyreállítását.
6.7. A támogatás minimumra való korlátozása: valós, támogatástól mentes hozzájárulás
(149)
Ahhoz, hogy a támogatást engedélyezzék, a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 43-45. pontjával összhangban a támogatás összegét és intenzitását arra a legszükségesebb minimumra kell korlátozni, amely lehetővé teszi a vállalkozás, a részvényesek vagy a csoport pénzügyi eszközeitől függő szerkezetátalakítást. A támogatás kedvezményezettjeinek saját erőforrásaikkal számottevő mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási tervhez, ideértve a vállalkozás túléléséhez nem feltétlenül szükséges eszközök értékesítését, vagy piaci feltételek mellett megszerzett külső finanszírozást is.
(150)
Az eljárás megindítására vonatkozó határozat 43. pontjában foglaltaknak megfelelően a francia hatóságok által eljuttatott bejelentésben leírt szerkezetátalakítási költségek 62,5 millió EUR-t tesznek ki. Ehhez a vállalkozás 31,5 millió EUR-val kíván hozzájárulni, és 31 millió EUR támogatást szeretne kapni.
Millió EUR
%
Szerkezetátalakítási költségek
62,5
100 %
Finanszírozó:
A kedvezményezett saját hozzájárulása
4,6
7,4 %
Részvényesi apport
26,9
43 %
Állami támogatás
31
49,6 %
(151)
Az eljárás megindítására vonatkozó határozat 44. pontjában a Bizottság ezen adatokkal kapcsolatban két aggályt vet fel. A Bizottság egyrészt azt kéri a francia hatóságoktól, hogy indokolják meg, miért nem építették bele a 44f. cikk szerinti támogatás visszafizetését a szerkezetátalakítási költségekbe. Másrészt a Bizottság azt kéri, fejtsék ki, milyen jellegű a kedvezményezett saját hozzájárulása.
(152)
A francia hatóságok a második aggályra azzal reagáltak, hogy a kedvezményezett saját hozzájárulása a FagorBrandt által a piacon felvett bankkölcsönökből áll. A francia hatóságok kifejtették, hogy a vállalkozás 2006-ban [20-40] millió EUR banki hitelt vett fel, amely 2007-ben [20-40] millió EUR-ra nőtt (59). A kölcsönök biztosítékát […] adták. A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 43. pontjában meghatározott „piaci feltételek mellett” felvett „külső finanszírozásról” van szó, amely tehát tényleges hozzájárulást jelent.
(153)
A Bizottság által felvetett első aggállyal kapcsolatban a francia hatóságok jelzik, hogy egy összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetése eleve nem minősíthető szerkezetátalakítási költségnek (sem a kedvezményezett vállalkozásnak a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 43. és 44. pontja értelmében vett saját hozzájárulásának). A francia hatóságok ezért nem számították bele a 44f. cikk szerinti támogatást a szerkezetátalakítási költségekbe. Ugyanakkor a francia hatóságok jelzik, hogy ez a mintegy (kamatostól) [25-30] millió EUR-ra becsült visszatérítés minden egyéb szokásos pénzügyi kiadáshoz hasonlóan természetesen bekerült a bejelentéshez csatolt üzleti tervbe. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az üzleti tervben feltétlenül számolni kell a visszafizetéssel, ami jelen esetben meg is történt (60).
(154)
Azonban figyelembe kell venni azt is, hogy a Brandt Italia által kapott olasz támogatás összege 2008. október 21-én3 190 878,02 EUR volt, amely összeghez a kamatokat is hozzá kell adni. Tehát nem zárható ki, hogy a vállalkozás által tervezett saját hozzájárulásban ez az összeg is benne van. Következésképpen a kedvezményezett saját hozzájárulása nem éri el a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 44. pontjában előírt 50 %-os küszöböt.
(155)
Ezért annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozás saját hozzájárulása valóban ne tartalmazzon támogatást és a szerkezetátalakítási költségek legalább 50 %-ának megfeleljen, a Bizottság a jelenlegi kedvező határozat feltételeként előírja, hogy a saját hozzájárulást az olasz támogatás összegének megfelelő mértékben, azaz 3 190 878,02 EUR-val emeljék meg, amely összeghez hozzá kell adni a 2008. október 21-ig felmerülő kamatokat.
(156)
Ez konkrétan azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítás költségeihez a FagorBrandt által javasolt saját hozzájárulást a vállalkozás szerkezetátalakítási időszakának 2012. december 31-ére kitűzött vége előtt ezzel az összeggel meg kell növelni (kölcsönből, részvényesi apportból vagy más módon). A francia hatóságoknak a 2012. december 31-i határidőt követően két hónapon belül bizonyítékot kell szolgáltatniuk erről az emelésről.
(157)
Végezetül a névtelenségét megőrizni kívánó versenytárs azon állításával kapcsolatban, hogy a támogatás nem korlátozódik a minimumra, a Bizottság megerősíti, hogy az 50 %-nál magasabb hozzájárulás hivatalos kritériuma betartásának ellenőrzésén túlmenően - különösen a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 45. pontjában meghatározott kritériumok alapján - azt is értékelte, hogy a támogatást a legszükségesebb minimumra korlátozták-e. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez megvalósult, és a támogatás összege nem teszi lehetővé a vállalkozás számára, hogy „olyan forrástöbblethez juthasson, amelyet a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó agresszív, piactorzító hatású tevékenységre használhat fel”.
(158)
A Bizottság külön megjegyzi, hogy a támogatás odaítélése után és a szerkezetátalakítási időszak végén a csoport eladósodottsága még mindig jelentős lesz, és az adósság-saját tőke-arány továbbra is 1-nél nagyobb lesz. Tehát a FagorBrandt-nak a keletkező pénzállományt elsősorban ezen adósságszint csökkentésére kell fordítania.
6.8. Az „először és utoljára” elv
(159)
A szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatás 72. és azt követő pontjainak megfelelően tízévenként csak egyszer nyújtható szerkezetátalakítási támogatás.
(160)
A jelen esetben a FagorBrandt által kapott francia és olasz támogatások nem minősülhetnek megmentési és szerkezetátalakítási támogatásnak. E támogatások 2002-ben, illetve 2003-ban történt odaítélésekor ugyanis a FagorBrandt nem volt nehéz helyzetben, ahogyan ez a (45)-(56) preambulumbekezdésekben bizonyításra került.
(161)
Tehát a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó iránymutatásban előírt „először és utoljára” elvet tiszteletben tartották.
6.9. A szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtása
(162)
A FagorBrandt szerkezetátalakítási tervét, ideértve Franciaország összes kötelezettségvállalását is, teljes mértékben végre kell hajtani (61). A Bizottság tájékoztatást kér a terv és a kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésének előrehaladásáról.
7. KÖVETKEZTETÉS
(163)
A támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható azzal a kikötéssel, hogy az összes előírt feltétel teljesül.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A FagorBrandt vállalkozás számára Franciaország által 31 millió EUR összegben nyújtandó támogatás a 2. cikkben foglalt feltételek teljesülése esetén összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
1. A francia hatóságok kötelesek felfüggeszteni az e határozat első cikkében említett, a FagorBrandt vállalkozás számára nyújtandó támogatás folyósítását mindaddig, amíg a 2003. december 16-i 2004/343/EK bizottsági határozatban (62) meghatározott összeegyeztethetetlen támogatást a FagorBrandt ténylegesen vissza nem fizette.
2. A FagorBrandt szerkezetátalakítási tervét a Franciaország által a Bizottsággal 2007. augusztus 6-án közölt formában teljes mértékben végre kell hajtani.
3. A FagorBrandt által javasolt szerkezetátalakítás költségeihez nyújtott, 31,5 millió EUR összegű saját hozzájárulást 3 190 878,02 EUR-val, valamint az olasz támogatásnak a FagorBrandt részére történő rendelkezésre bocsátásától 2008. október 21-ig terjedően az erre az összegre vonatkozóan felmerülő kamatokkal kell megemelni. Ezt az emelést a vállalkozás szerkezetátalakítási időszakának 2012. december 31-ére kitűzött vége előtt végre kell hajtani. A francia hatóságoknak a 2012. december 31-i határidőt követően két hónapon belül bizonyítékot kell szolgáltatniuk erről az emelésről.
4. A FagorBrandt-nak nyolc év időtartamra le kell állítania a Vedette márkanév alatt forgalmazott hűtő- és sütő-főző berendezések, valamint mosogatógépek forgalmazását.
5. Az e cikk (1)-(4) bekezdésében foglalt feltételek teljesítése nyomon követésének biztosítása érdekében Franciaország éves jelentések útján tájékoztatja a Bizottságot a FagorBrandt szerkezetátalakításának előrehaladásáról, az (1) bekezdésben említett összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetéséről, az összeegyeztethető támogatás folyósításáról, valamint a kompenzációs intézkedések végrehajtásáról.
3. cikk
Franciaország e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot az e határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.
4. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.