RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 672/2012
af 16. juli 2012
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag I hertil. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
1.2. Anmodning
(2)
Kommissionen modtog den 27. september 2011 en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina og om at gøre importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia til genstand for registrering, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.
(3)
Anmodningen blev indgivet af Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH, som er fire EU-producenter af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.
(4)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at der skete en betydelig ændring i handelsmønstret efter indførelsen af de gældende foranstaltninger, for så vidt angår eksporten fra Kina og Malaysia til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Årsagen til det ændrede handelsmønster hævdes at være, at visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina omlades via Malaysia.
(5)
Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(6)
Endelig var der bevis for, at priserne på visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
1.3. Indledning
(7)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1135/2011 (3) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia.
1.4. Undersøgelse
(8)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina og Malaysia, eksporterende producenter i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina og Malaysia, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 14 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes udsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen.
(9)
Tre eksporterende producenter i Malaysia og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen gav sig til kende og indsendte besvarelser af spørgeskemaet.
(10)
Følgende eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet, og der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos dem.
Eksporterende producenter i Malaysia:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, og
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 30. september 2011 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For rapporteringsperioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1. Generelle betragtninger
(12)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev undersøgelsen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved den successive analyse af, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem Kina, Malaysia og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden blev undergravet i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
2.2. Den pågældende vare og den undersøgte vare
(13)
Den pågældende vare, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, er: åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Kina, og som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00.
(14)
Den undersøgte vare er den samme som den, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Malaysia, uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.
(15)
Det fremgik af undersøgelsen, at åben mesh-stoffer af glasfibre som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og åben mesh-stoffer af glasfibre, der blev afsendt fra Malaysia til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængde
(16)
Som anført i betragtning 10 besvarede tre eksporterende producenter i Malaysia spørgeskemaet.
(17)
Der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos disse tre eksporterende producenter.
(18)
De tre malaysiske eksporterende producenter dækkede 75 % af den samlede malaysiske eksport af den undersøgte vare til Unionen i RP, jf. Comext (4). De samlede eksportmængder blev baseret på Comext.
(19)
En af de tre malaysiske eksporterende producenter ophørte med at samarbejde efter kontrolbesøgets første dag, og derfor blev grundforordningens artikel 18 anvendt.
(20)
For de to andre virksomheder fandtes anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, også at være berettiget af de i betragtning 34 og betragtning 52-59 anførte grunde.
(21)
De kinesiske eksporterende producenter samarbejdede ikke. Konklusionerne vedrørende importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Unionen og eksporten af den pågældende vare fra Kina til Malaysia måtte derfor delvist baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. Der blev benyttet Comext-data til at fastslå den samlede importmængde fra Kina til Unionen. Der blev benyttet kinesiske og malaysiske nationale statistikker til at fastslå den samlede import til Malaysia fra Kina. Dataene blev også krydstjekket med detaljerede import- og eksportdata fra toldmyndighederne i Malaysia.
(22)
Den importmængde, der er registreret i malaysiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare. Ud fra Comext-data og oplysninger forelagt af de tre malaysiske eksporterende producenter kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare. Disse oplysninger kunne således anvendes til at fastslå en ændring i handelsmønstret.
2.4. Ændring i handelsmønstret
(23)
Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt voldsomt efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 (5) og af de endelige foranstaltninger indført i august 2011 (i henhold til den oprindelige forordning).
(24)
Til gengæld steg den samlede eksport af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen betydeligt i 2011. Comext-data viser, at eksporten fra Malaysia til Unionen steg markant i det sidste år, mens den lå på et ubetydeligt niveau i de tidligere år. Tendensen bekræftes også af de tilsvarende malaysiske statistikker vedrørende eksporten af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen fra Malaysia.
(25)
Tabel 1 viser omfanget af importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina og Malaysia til Unionen fra 1. januar 2008 til 30. september 2011.
Importmængde i mio. m2
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
Kina
307,82
294,98
383,76
282,03
Malaysia
0,02
0,04
0,02
76,10
Kilde: Comext-statistikker.
(26)
Ovenstående data viser klart, at importen fra Malaysia til Unionen var ubetydelig i perioden fra 2008 til 2010. Efter indførelsen af foranstaltningerne steg importen dog pludseligt i 2011, og den erstattede i et vist omfang eksporten fra Kina til EU-markedet mængdemæssigt. Siden indførelsen af de gældende foranstaltninger har nedgangen i eksporten fra Kina til Unionen desuden været betydelig (26 %).
(27)
Der kan også iagttages en markant stigning i eksporten af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia i samme periode. Fra en forholdsvis lille mængde i 2008 (4,65 mio. m2) steg eksporten til 32,78 mio. m2 i RP. Tendensen bekræftes også af de tilsvarende malaysiske statistikker vedrørende import af åben mesh-stoffer af glasfibre til Malaysia fra Kina.
Tabel 2
Eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia fra 1. januar 2008 til 30. september 2011
2008
2009
2010
1.10.2010-30.9.2011
Mængde
(mio. m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Årlig ændring (%)
24 %
2,8 %
452 %
Indeks (2008 = 100)
100
124
128
705
Kilde: Kinesiske statistikker.
(28)
For at fastslå tendensen i handelsstrømmen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia blev både statistikker fra Malaysia og Kina taget i betragtning. Disse data er i begge tilfælde kun tilgængelige på niveauet for en højere varegruppe end den pågældende vare. Ud fra Comext-data og efterprøvede data forelagt af de tre malaysiske eksporterende producenter, der samarbejdede indledningsvist, kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del dækkede den pågældende vare. Derfor kunne disse data tages i betragtning.
(29)
Tabel 1 og 2 viser tydeligt, at det kraftige fald i den kinesiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen blev fulgt op af en betydelig stigning i den kinesiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Malaysia med en efterfølgende drastisk stigning i den malaysiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen i UP. Undersøgelsen viste også, at yderligere importmængder af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia på tidspunktet for indførslen til Malaysia fejlagtigt blev angivet under andre koder end dem, der er omfattet af undersøgelsen. Ifølge importangivelserne blev disse supplerende mængder angivet under kode 7019 11 000 og 7019 40 000.
(30)
De tre virksomheder, der oprindeligt var samarbejdsvillige, blev oprettet mellem november 2010 og marts 2011, og de påbegyndte først produktionen og eksporten til Unionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger i februar 2011. Før februar 2011 var der ingen produktion af åben mesh-stoffer af glasfibre i Malaysia.
2.5. Konklusion om ændringen i handelsmønstret
(31)
Det samlede fald i eksporten fra Kina til Unionen og den sideløbende stigning i eksporten fra Malaysia til Unionen og i eksporten fra Kina til Malaysia efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 og af endelige foranstaltninger i august 2011 udgjorde en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side.
2.6. Omgåelsens art
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande og samling af dele gennem en samleproces i Unionen eller et tredjeland. I denne forbindelse afgøres det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2, om der forekommer samleprocesser.
(33)
Den anmeldte eksport fra de malaysiske virksomheder, der oprindeligt var samarbejdsvillige, udgjorde omkring 75 % af den samlede malaysiske eksport til Unionen. Den resterende eksport kan tilskrives malaysiske producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, eller omladningspraksis. Én af de samarbejdsvillige importører i Unionen havde købt åben mesh-stoffer af glasfibre af en malaysisk eksportør, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(34)
Som beskrevet i detaljer i betragtning 52-59 blev de tre virksomheder, som oprindeligt var samarbejdsvillige, på stedet informeret om, at grundforordningens artikel 18 kunne blive anvendt på dem, da det konstateredes, at de havde forelagt vildledende oplysninger. Beviserne tydede navnlig på, at to af de eksporterende producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, ikke forelagde oplysninger om deres indbyrdes forhold. Desuden havde virksomhederne forfalsket og ændret i dokumenter som f.eks. kontoudtog. Der er herudover tvivl om, hvorvidt nogle af deres fakturaer og bankindbetalingsbilag er ægte. To af dem undlod desuden at forelægge dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. Baseret på oplysninger indhentet af de malaysiske myndigheder kunne varerne desuden få et oprindelsescertifikat på eksporttidspunktet, hvis der blev foretaget en ændring i klassifikationskoden for henholdsvis de importerede råvarer, der anvendes i produktionsprocessen, og de eksporterede færdigvarer. Den dokumentation, der blev forelagt under kontrolbesøgene, tydede på, at en vis mængde åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina fejlagtigt blev angivet under koder, som ikke var omfattet af undersøgelsen på tidspunktet for deres import til Malaysia, mens de på tidspunktet for eksport til Unionen blev klassificeret under de to KN-koder, der er omfattet af undersøgelsen. Dette forklarer de yderligere mængder åben mesh-stoffer af glasfibre, som blev eksporteret fra Malaysia til Unionen som bekræftet af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret, jf. betragtning 29.
(35)
Det blev således bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Malaysia.
(36)
Da grundforordningens artikel 18 blev anvendt på alle tre virksomheder, som oprindeligt var samarbejdsvillige, kunne det ikke fastslås, om de er involveret i samleprocesser.
2.7. Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden
(37)
Undersøgelsen afdækkede ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for de omkostninger, navnlig vedrørende transport og lastning, der er forbundet med omladning af den pågældende vare fra Kina via Malaysia.
2.8. Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger
(38)
For at afgøre, om de importerede varer i henseende til mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina, blev Comext-data anvendt som de bedste foreliggende oplysninger om mængder og priser for eksporten fra de tre eksporterende producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, hvor grundforordningens artikel 18 blev anvendt, og for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 74 i den oprindelige forordning.
(39)
Stigningen i importen fra Malaysia til Unionen fra 20 000 m2 i 2010 til 76 mio. m2 i perioden april til september 2011 blev anset for at være betydelig med hensyn til mængder.
(40)
Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris (justeret for omkostninger efter importen og de kvalitetsforskelle, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse) viste et betydeligt målprisunderbud. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.
2.9. Bevis for dumping
(41)
Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den tidligere fastslåede normale værdi for samme varer.
(42)
I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Canada, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev det anset for hensigtsmæssigt at anvende den normale værdi som tidligere fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(43)
Eksportpriserne fra Malaysia blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. på den gennemsnitlige eksportpris for visse åben mesh-stoffer af glasfibre i RP, jf. Comext. Dette skyldtes, at grundforordningens artikel 18 blev anvendt på alle de tre eksportører, der oprindeligt var samarbejdsvillige, hvorfor deres oplysninger ikke kunne anvendes til fastlæggelse af eksportpriserne.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der justeret for forskelle i transportomkostninger, forsikringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger samt bankgebyrer. Da grundforordningens artikel 18 blev anvendt for alle tre producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, måtte justeringerne fastsættes på baggrund af de bedste foreliggende oplysninger. Det betyder, at justeringen blev baseret på en procentsats, der beregnedes som forskellen mellem den samlede cif-værdi og den samlede værdi ab fabrik for alle de transaktioner, som de tre malaysiske producenter gennemførte i RP.
(45)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses RP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(46)
Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.
3. FORANSTALTNINGER
(47)
I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Malaysia som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(48)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.
(49)
På grund af den manglende samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse bør de foranstaltninger, der skal udvides, være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 for »alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 62,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(50)
Der bør opkræves told på den registrerede import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.
4. ANMODNINGER OM FRITAGELSE
(51)
De tre virksomheder i Malaysia, som indsendte besvarelser af spørgeskemaet, anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.
(52)
Som nævnt i betragtning 19 ophørte en af virksomhederne med at samarbejde efter kontrolbesøgets første dag. Selv i løbet af den ene dag, som kontrolbesøget varede, var samarbejdet utilstrækkeligt. Navnlig forelagde virksomheden ikke størstedelen af den krævede dokumentation, herunder f.eks. produktions- og lageropgørelser samt energiregninger. På den anden side var mængden af råvarer i virksomhedens anlæg så beskeden, at den ikke stemmer overens med den oplyste produktionsmængde, da der heller ikke forefandtes færdigvarer på lageret. Desuden havde de forelagte fakturaer samme format som en blok fakturaer med fortrykte numre, som forefandtes i virksomhedens lokaler. Denne lighed tydede på, at virksomhedens fakturaer muligvis ikke var ægte. Der var desuden beviser, som tydede på, at virksomheden ikke forelagde oplysninger om sine forbindelser med en anden malaysisk eksportør, der heller ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Mere specifikt blev der hos den pågældende virksomhed fundet dokumenter vedrørende den anden malaysiske producent, der oprindeligt var samarbejdsvillig, selv om de to virksomheder ikke havde forelagt oplysninger om deres indbyrdes forbindelser.
(53)
Virksomheden blev underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomheden fremsatte ikke bemærkninger, og derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(54)
Den anden virksomheds samarbejdsvilje under kontrolbesøget var utilstrækkelig. Virksomheden nægtede ved flere lejligheder at give adgang til vigtige oplysninger som f.eks. produktionsrapporter og lagerregnskaber. Mængden af råvarer, der blev opbevaret i virksomhedens anlæg, var meget beskeden set i forhold til den oplyste produktionsmængde og mængden af færdigvarer, der blev opbevaret på lageret. Virksomheden forelagde heller ikke dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendtes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen.
(55)
Virksomheden blev underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. I sine bemærkninger hævdede virksomheden, at de planlagte tre dage til kontrolbesøget var en begrænset tidsramme og utilstrækkelig til, at virksomheden kunne forelægge alle de oplysninger og dokumenter, som undersøgelsesholdet krævede. Virksomheden erkendte også, at den flere gange havde nægtet undersøgelsesholdet adgang til oplysninger, og bekræftede yderligere, at det meste af tiden skulle de personer, der repræsenterede virksomheden under kontrolbesøget, indhente tilladelse fra deres ledelse for at kunne give undersøgelsesholdet adgang til oplysninger. Virksomheden erkendte desuden, at virksomhedens repræsentanter ikke havde noget at gøre med bogholderiet, og bekræftede, at virksomhedens ledelse ikke deltog, idet den angiveligt var optaget af andre opgaver.
(56)
Virksomhedens forklaringer bekræfter konklusionen om, at virksomheden lagde alvorlige hindringer i vejen for undersøgelsen. Virksomheden blev underrettet om datoerne for kontrolbesøget i god tid i forvejen og accepterede disse. Selv om eksporten til Unionen er virksomhedens vigtigste forretningsområde, var dens ledelse ikke til stede. Under kontrolbesøget forekom der tilsigtede og uberettigede forsinkelser med hensyn til forelæggelsen af de ønskede oplysninger og dokumenter, og undersøgelsesholdet blev nægtet adgang til oplysninger, hvilket medførte yderligere forsinkelser og hindringer for gennemførelsen af kontrolbesøget inden for den fastsatte tidsramme. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(57)
Den tredje virksomheds samarbejde under kontrolbesøget var utilstrækkeligt, idet den forelagde vildledende oplysninger. Det blev konstateret, at virksomheden havde forfalsket kontoudtog, og at den ikke kunne bevise, at dens bankindbetalingsbilag var ægte. Dens regnskaber blev anset for at være upålidelige, da de indeholdt talrige alvorlige uoverensstemmelser med hensyn til de overførte åbnings- og slutsaldi. Råvarelagrene var begrænsede set i forhold til den oplyste produktionsmængde og mængden af færdigvarer, der blev opbevaret på lageret. Virksomheden forelagde heller ikke dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendtes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. Der var desuden beviser, som tydede på, at virksomheden ikke forelagde oplysninger om sine forbindelser til den første malaysiske eksportør, idet der hos den første virksomhed blev fundet visse dokumenter, som tilhører den tredje virksomhed.
(58)
Denne virksomhed blev også underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomheden hævdede i sine bemærkninger, at den ikke har nogen erfaringer med denne type kontrolbesøg, hvilket efter virksomhedens opfattelse kunne forklare de konstaterede mangler. Den hævdede også, at den var forsigtig med de dokumenter, der blev anmodet om, og som blev forelagt undersøgelsesholdet, herunder navnlig kontoudtog og bevis for betalinger, da de malaysiske myndigheder ikke officielt havde underrettet virksomheden om identiteten af de personer, som undersøgelsesholdet bestod af. Virksomheden erkendte ikke desto mindre, at medarbejderne havde ændret indholdet af kontoudtogene, men dette var angiveligt blevet gjort, fordi virksomheden var stærkt bekymret over risikoen for læk af dokumenter, sabotage og offentliggørelse af fortrolige oplysninger.
(59)
De yderligere forklaringer, som virksomheden forelagde, var ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionen om, at virksomheden havde forelagt vildledende oplysninger i løbet af undersøgelsen. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(60)
På baggrund af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. betragtning 31 og 35, og under hensyntagen til de vildledende oplysningers art, jf. betragtning 52-59, kunne disse tre virksomheder i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, ikke indrømmes de fritagelser, de havde anmodet om.
(61)
Uden at dette berører anvendelsen af grundforordningens artikel 11, stk. 3, vil det blive krævet, at andre producenter i Malaysia, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure, som ikke eksporterede den undersøgte vare til Unionen i RP, og som overvejer at indgive en anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, udfylder et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg på stedet. Anmodninger bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og salg.
(62)
Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(63)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner.
(64)
En af de samarbejdsvillige importører spurgte, om Kommissionen ville overveje at anvende forskellige toldsatser for registreret import af åben mesh-stoffer fra importører, som henholdsvis samarbejdede og ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren. Anmodningen blev afvist, da der i grundforordningen ikke er retsgrundlag for en sådan sondring -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides til at omfatte importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510011 og 7019590011).
2. Den ved stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves ved import fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EU) nr. 1135/2011 og artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat H
Kontor: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIЁ
Fax +32 22956505
2. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EU) nr. 791/2011 indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den ved artikel 1 udvidede told.
Artikel 3
Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 1135/2011.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2012.
A TANÁCS 672/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. július 16.)
a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
1.2. A kérelem
(2)
2011. szeptember 27-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint a Malajziában feladott - akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - egyes üvegszál szitaszövetek behozatalai nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.
(3)
A kérelmet a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras stikla šķiedra AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója nyújtotta be.
(4)
A kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából és Malajziából az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezetében végbement változás állítólag abból eredt, hogy a Kínából származó egyes üvegszál szitaszöveteket Malajziában átrakodják.
(5)
A bizonyíték rámutatott továbbá arra a tényre, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(6)
Végül bizonyíték támasztotta alá, hogy a Malajziából származó egyes üvegszál szitaszövetek árai az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak.
1.3. Az eljárás megindítása
(7)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság a 1135/2011/EU rendelettel (3) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Malajziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek behozatalait.
1.4. A vizsgálat
(8)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és malajziai gyártóknak/exportőröknek, amelyekről tudott, illetve azoknak, amelyek a vizsgálatot megindító rendelet (14) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül jelentkeztek. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(9)
Három malajziai exportáló gyártó és három független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött kérdőíveket.
(10)
A következő exportáló gyártók küldték vissza a kitöltött kérdőíveket, és azt követően ezek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
Malajziai exportáló gyártók:
-
GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor,
-
Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, valamint
-
GRI Fiberglass Industries, Selangor.
1.5. Vizsgálati időszak
(11)
A vizsgálati időszak 2008. január 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a referencia-időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános észrevételek
(12)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának vizsgálata érdekében egymást követően elemezték, hogy megváltozott-e a Kína, illetve Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá hogy, volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a vizsgált termék
(13)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek, kivéve az üvegszál korongokat.
(14)
A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, azonban - tekintet nélkül arra, hogy Malajziából származóként jelentették-e be - Malajziában adták fel.
(15)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és a Malajziából az Unióba feladott üvegszál szitaszövetek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.
2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása
(16)
A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint három malajziai exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőíveket.
(17)
E három exportáló gyártó telephelyein ezt követően ellenőrző látogatásokra került sor.
(18)
A három malajziai exportáló gyártó a referencia-időszak alatt a vizsgálat tárgyát képező, Malajziából az Unióba behozott termék összes behozatalának 75 %-át képviselte a COMEXT (4) jelentése szerint. A teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.
(19)
A három malajziai exportáló gyártó egyike az ellenőrző látogatás első napját követően megszüntette az együttműködést, ezért rá az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták.
(20)
A másik két malajziai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (34), valamint (52)-(59) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.
(21)
A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért az egyes üvegszál szitaszöveteknek a Kínából az Unióba történő behozatalára, valamint az érintett termék Kínából Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésének értelmében. A Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához a COMEXT adatait használták fel. A Kínából Malajziába történő összkivitel mennyiségének meghatározásához a kínai és a malajziai nemzeti statisztikákat használták fel. Az adatokat a malajziai vámhatóságok által szolgáltatott részletes import- és exportadatokkal is összevetették.
(22)
A malajziai és a kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Tekintettel ugyanakkor a COMEXT-adatokra és a három malajziai exportáló gyártó által benyújtott adatokra, megállapítható, hogy ezen importvolumen jelentős részét az érintett termék tette ki. Ezért ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához.
2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(23)
Az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek az átmeneti intézkedések (5) 2011. februári bevezetését és a végleges intézkedések 2011. augusztusi meghozatalát (a továbbiakban: az eredeti rendelet) követően.
(24)
Másrészt azonban a vizsgálat tárgyát képező terméknek a Malajziából az Unióba történő összkivitele 2011-ben jelentősen megnövekedett. A COMEXT adatai szerint a Malajziából az Unióba történő kivitel az elmúlt évben hirtelen megnövekedett, míg az azt megelőző években elenyésző mértékű volt. A Malajziából az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek tekintetében a vonatkozó malajziai statisztikák szintén megerősítik ezt a tendenciát.
(25)
Az 1. táblázat a Kínából és Malajziából az Unióba behozott egyes üvegszál szitaszövetek mennyiségét mutatja a 2008. január 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakra nézve.
Behozatal mennyisége millió m2-ben
2008
2009
2010
2010.10.1-2011.9.30.
Kína
307,82
294,98
383,76
282,03
Malajzia
0,02
0,04
0,02
76,10
Forrás: COMEXT statisztika
(26)
A fenti adatok világosan mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló behozatalok szintje 2008-tól 2010-ig elhanyagolható volt. Ezzel szemben 2011-ben, az intézkedések bevezetését követően, a behozatalok hirtelen növekedést mutattak és mértéküket tekintve bizonyos mértékben a Kínából az uniós piacra irányuló kivitelek helyébe léptek. Másfelől a hatályos intézkedések elrendelése óta a Kínából az Unióba irányuló behozatalok jelentős mértékben (26 %-kal) csökkentek.
(27)
Az üvegszál szitaszövetek kivitelének drasztikus növekedése a Kínából Malajziába irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt. A 2008. évi viszonylag kis mennyiség (4,65 millió m2) 32,78 millió m2-re nőtt a referencia-időszakban. A vonatkozó malajziai statisztikák a Kínából Malajziába importált üvegszál szitaszövetek tekintetében szintén megerősítik ezt a tendenciát.
2. táblázat
Üvegszál szitaszövetek kivitele Kínából Malajziába a 2008. január 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó időszakban
2008
2009
2010
2010.10.1-2011.9.30.
Mennyiség
(millió m2)
4,65
5,78
5,94
32,78
Éves változás (%)
24 %
2,8 %
452 %
Index (2008 = 100)
100
124
128
705
Forrás: Kínai statisztikák
(28)
Az egyes üvegszál szitaszövetek Kínából Malajziába irányuló kereskedelme tendenciájának kimutatásához a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoportra állnak csak rendelkezésre. Tekintettel ugyanakkor a COMEXT-adatokra és az eredetileg együttműködő három malajziai exportáló gyártó által benyújtott adatokra, megállapítható, hogy ennek jelentős részét az érintett termék tette ki. Ezért ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni.
(29)
A fenti 1. és 2. táblázat egyértelműen azt mutatja, hogy az üvegszál szitaszövetek Kínából az Unióba irányuló behozatalának hirtelen visszaesését az üvegszál szitaszövetek Kínából Malajziába irányuló kivitelének erőteljes növekedése követte, melyet azután a vizsgálati időszakban a Malajziából az Unióba történő behozatal drasztikus növekedése követett. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a Kínából Malajziába exportált üvegszál szitaszövetek egy további mennyiségét a Malajziába történő behozatalkor helytelenül, a vizsgálatban használtaktól eltérő kódok alatt jelentettek be. A vámáru-nyilatkozatokban ezek a további mennyiségek a 701911000 és a 701940000 kódok alatt szerepelnek.
(30)
Az eredetileg együttműködő három vállalatot 2010 novembere és 2011 márciusa között alapították; gyártási és az Unióba irányuló exporttevékenységüket pedig csak az ideiglenes intézkedések 2011 februári bevezetését követően kezdték meg. 2011 februárja előtt Malajziában nem gyártottak üvegszál szitaszöveteket.
2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(31)
A Kínából az Unióba irányuló kivitelek általános csökkenése, valamint a Kínából Malajziába történő kiviteleknek az eredeti intézkedések 2011 februári elrendelését és a 2011 augusztusi végleges intézkedések bevezetését követő, ezzel párhuzamosan megfigyelhető növekedése az említett országok és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezte.
2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege
(32)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint a részeknek az Unióban vagy egy harmadik országban történő összeszerelését. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapítják meg.
(33)
Az eredetileg együttműködő malajziai vállalatok bejelentett kivitele a Malajziából az Unióba irányuló teljes export mintegy 75 %-át tette ki. A fennmaradó kivitelek feltételezhetően a vizsgálatban részt nem vevő vállatoktól származnak, vagy az átrakodás gyakorlatából erednek. Az egyik együttműködő uniós importőr üvegszálszitaszövet-beszerzési forrása egy, a vizsgálatban részt nem vevő malajziai exportőr volt.
(34)
Az (52)-(59) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eredetileg együttműködő három vállalatot a helyszínen tájékoztatták arról, hogy félrevezető információk szolgáltatása miatt esetleg az alaprendelet 18. cikkét alkalmazzák rájuk. Bizonyítékok különösen arra engedtek következtetni, hogy két eredetileg együttműködő exportáló gyártó nem fedte fel a közöttük fennálló kapcsolatot. A vállalatok manipuláltak és utólagosan megváltoztattak iratokat, pl. bankkivonatokat, és kétely merült fel egyes beszerzési számláik és banki fizetési elismervényeik eredetiségével kapcsolatban is. Közülük két vállalat nem tudta igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártásához felhasznált nyersanyagok eredetét. Végül, a malajziai hatóságoktól származó információk alapján az áruk csak úgy kaphattak kivitelkor származási igazolást, ha a gyártáshoz felhasznált importált nyersanyagok és az exportált végtermékek besorolási kódja egymáshoz képest megváltozott. Az ellenőrző látogatások során látott bizonyítékok arra utalnak, hogy a Kínából származó üvegszál szitaszövetek egyes mennyiségeit Malajziába történő behozatalukkor helytelenül, a vizsgálatban használtaktól eltérő kódok alatt jelentettek be, míg az Unióba történő kivitelükkor a vizsgálat során használt két KN-kód alá sorolták be őket. Ez magyarázatot ad a Malajziából az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek további mennyiségeire, amint azt a (29) preambulumbekezdésnek a kereskedelem szerkezetének megváltozása tekintetében tett megállapításai is alátámasztanak.
(35)
Ezek alapján megerősítést nyert az a tény, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták.
(36)
Mivel az eredetileg együttműködő három vállalatra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, nem volt megállapítható, hogy részt vettek-e az összeszerelési tevékenységekben.
2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya
(37)
A vizsgálat a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetekre vonatkozó, hatályos intézkedések megkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot az átrakodásra vonatkozóan. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel az érintett termék Kínából történő szállítására és Malajziában történő átrakodására vonatkozóan.
2.8. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(38)
Annak megállapítására, hogy az importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetekre elrendelt, hatályos intézkedések javító hatásait, a három eredetileg együttműködő exportáló gyártó - akikre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták - és az együtt nem működő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött adatokat, valamint a COMEXT adatait használták fel, mivel az export mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (74) preambulumbekezdésében az uniós gyártók tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.
(39)
A Malajziából az Unióba irányuló behozatalok mennyiségének növekedése - azaz a 2010-es 20 000 m2-ről a 2011. áprilisától szeptemberéig jegyzett 76 millió m2-re való emelkedése - jelentősnek tekinthető.
(40)
Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek és az exportár súlyozott átlagának (a behozatal utáni költségek tekintetében tett és az eredeti vizsgálatban megállapított mennyiségi kiigazításokkal) összehasonlítása jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.
2.9. A dömping bizonyítéka
(41)
Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.
(42)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínának megfelelő, analóg piacgazdasági országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokoltnak bizonyult a korábban az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használni.
(43)
A malajziai exportárak meghatározása a rendelkezésre álló tények, vagyis az egyes üvegszál szitaszövetek referencia-időszak alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportárai alapján történt. Ennek oka az volt, hogy az eredetileg együttműködő mindhárom exportőrre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az általuk szolgáltatott adatokat nem lehetett az exportárak megállapításához felhasználni.
(44)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazításra került sor a szállítási, biztosítási és kiegészítő kiadásokból, valamint a csomagolási és banki költségekből eredő különbségek kiegyenlítésére. Mivel az eredetileg együttműködő három gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a kiigazításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatok alapján kellett megtenni. E különbségek kiigazítása ezért százalékos érték alapján történt, amelyet a teljes CIF-érték és a három malajziai gyártó referencia-időszak alatti összes tranzakciójára számított teljes gyártelepi ár közötti különbségként számítottak ki.
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(46)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
3. INTÉZKEDÉSEK
(47)
A fentiek figyelembevételével az a következtetés született, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Malajziában végrehajtott átrakodással.
(48)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Malajziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be.
(49)
Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során nem mutatkozott együttműködés, a kiterjesztendő intézkedés megegyezik a 791/2011/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésében a „minden más vállalatra” meghatározott intézkedéssel, amely az uniós határparitáson számított, vámkezelés előtti, nettó árra alkalmazandó 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot jelenti.
(50)
Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján - melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - a Malajziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
(51)
A kitöltött kérdőívet beküldő három malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól.
(52)
Amint azt a (19) preambulumbekezdés is említi, az ellenőrző látogatás első napját követően megszüntette az együttműködést. Az együttműködés a vállalat részéről már az ellenőrzés egyetlen napján is elégtelen volt. A vállalat többek között a legtöbb kért igazoló okmányt, úgymint gyártási adatlapjait, valamint a készletére és energiafogyasztására vonatkozó számláit, nem mutatta be. Másrészről a vállalat telephelyén tartott nyersanyagok mennyisége igen csekély volt, ami nem igazolta a bejelentett gyártás mértékét, továbbá a raktárban semmilyen kész árut sem tároltak. Ehhez járult, hogy a bemutatott beszerzési számlák formátuma megegyezett a vállalat telephelyén talált, előre nyomtatott számokkal ellátott számlatömbével. E hasonlóság megkérdőjelezi a vállalat beszerzési számláinak eredetiségét. Bizonyíték támasztotta alá emellett, hogy a vállalat nem tárta fel, hogy kapcsolatban áll egy, a vizsgálatban együttműködő másik malajziai exportőrrel. Pontosabban, a másik, eredetileg együttműködő malajziai gyártóhoz kapcsolódó iratok voltak találhatók az első vállalat telephelyein, miközben a vállalatok a közöttük lévő kapcsolatot nem fedték fel.
(53)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. A vállalat nem tett észrevételeket, ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(54)
A második vállalat együttműködése az ellenőrző látogatáskor elégtelen volt. A vállalat több alkalommal is megtagadta a lényeges adatokhoz, így pl. a gyártás- és készletnyilvántartásra vonatkozó jelentésekhez való hozzáférést. A vállalat telephelyén tartott nyersanyagok mennyisége a bejelentett gyártási szinttel és a raktárban talált kész áruk mennyiségével összevetve igen csekély volt. A vállalat nem tudta bizonyítékokkal igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártáshoz felhasznált nyersanyagok eredetét sem.
(55)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. Megjegyzéseiben a vállalat azt állította, hogy az ellenőrző látogatásra meghatározott három napos időkeret túl szoros volt és nem elegendő a vállalat számára arra, hogy beszerezze a vizsgálati csoport által kért összes adatot és iratot. A vállalat elismerte továbbá, hogy több alkalommal megtagadta a vizsgálati csoport számára az adatokhoz való hozzáférést, megerősítve, hogy a vállalatot az ellenőrző vizsgálat során képviselő személynek legtöbbször engedélyt kellett kapnia feletteseitől arra, hogy a vizsgálati csoport rendelkezésére bocsáthassa az adatokat. A vállalat ezenfelül elismerte, hogy a vállalatot képviselő személyek nem ismerték a könyvelői osztály munkáját, és megerősítette, hogy a vállalati vezetők más elfoglaltságukra hivatkozva nem vettek részt a vizsgálatban.
(56)
A vállalat magyarázatai alátámasztják azt a következtetést, hogy a vállalat komolyan hátráltatta a vizsgálatot. A vállalatot idejében értesítették az ellenőrző látogatás időpontjáról, melyet vissza is igazolt. Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló kivitel a vállalat fő tevékenysége, az igazgatók nem voltak jelen. Az ellenőrző látogatás során a kért adatok és iratok rendelkezésre bocsátását tekintve szándékos és indokolatlan késedelem volt tapasztalható, majd az adatokhoz való hozzáférés megtagadása tovább késleltette és akadályozta az ellenőrző látogatás tervezett időkereten belül történő végrehajtását. Ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(57)
A harmadik vállalat együttműködése az ellenőrző látogatások során nem volt elégséges, ezenfelül félrevezető információkat szolgáltatott. Megállapításra került, hogy a vállalat bankkivonatokat manipulált, valamint nem tudta igazolni banki fizetési kimutatásainak eredetiségét. Könyvviteli nyilvántartása megbízhatatlannak minősült, mivel számos súlyos ellentmondást tartalmazott az átvitt nyitó és záró mérlegei tekintetében. A nyersanyag-állomány mennyisége a bejelentett gyártási szinthez és a raktárban talált kész árukhoz képest kevés volt. A vállalat nem tudta továbbá bizonyítékokkal igazolni az Unióba exportált üvegszál szitaszövetek gyártáshoz felhasznált nyersanyagok eredetét sem. Bizonyíték támasztotta alá emellett, hogy a vállalat nem fedte fel kapcsolatát az első malajziai exportőrrel, az első vállalat telephelyein ugyanis egyes, a harmadik vállalathoz tartozó iratokat találtak.
(58)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően e vállalatot is értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. Megjegyzéseiben a vállalat azt állította, hogy eddig nem volt még tapasztalata ilyen ellenőrző látogatásokról, és szerinte ez magyarázza a talált hiányosságokat. Azt állította továbbá, hogy a kért és bemutatott iratokkal, különösen a bankkivonatokkal és a fizetési igazolásokkal kapcsolatban azért tanúsított óvatosságot, mert a malajziai hatóságoktól nem kapott hivatalos értesítést a vizsgálati csoportról. A vállalat ugyanakkor elismerte, hogy személyzete manipulálta a bankkivonatok tartalmát, azonban állítólag azért, mert a vállalat erősen tartott ez esetleges iratbeli hiányosságoktól, a szabotázstól, illetve attól, hogy adatait nem fogják bizalmasan kezelni.
(59)
A vállalat által benyújtott kiegészítő magyarázatok sem alkalmasak annak a következtetésnek a megváltoztatására, hogy a vállalat a vizsgálat során félrevezető információkat nyújtott. Ezért a vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(60)
A kereskedelem szerkezetének és az átrakodási gyakorlatnak a (31) és (35) preambulumbekezdésben leírt megváltozására vonatkozó megállapításokra tekintettel, és az (52)-(59) preambulumbekezdésben megfogalmazott félrevezető információk természetét számításba véve e három, mentességet igénylő vállalatnak az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján nem lehet mentességet biztosítani.
(61)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül a többi malajziai gyártót - akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a referencia-időszak alatt, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint annak valószínűsége, hogy folytatódnak-e az olyan gyakorlatok, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal; továbbá a dömpingre utaló bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléssel és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.
(62)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.
5. KÖZZÉTÉTEL
(63)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását.
(64)
Egy együttműködő importőr azt kérte, hogy lehetőség szerint eltérő vámtételeket szabjanak ki az üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira az eljárásban együttműködő és együtt nem működő importőrök esetében. A kérelem elutasításra került, mivel az alaprendelet nem ad jogalapot ilyen különbségtételre,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett, az „összes többi vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti a jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kódok alá sorolt, Malajziában feladott, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Malajziából származóként jelentették-e be. (TARIC kódok: 7019510011 és 7019590011).
(2) A Malajziában feladott - akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - és a 1135/2011/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIЁ
Fax (32 2) 295 65 05
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 1135/2011/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.