EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1007/2011
af 27. september 2011
om tekstilfiberbetegnelser og tilknyttet etikettering og mærkning af tekstilprodukters fibersammensætning og om ophævelse af Rådets direktiv 73/44/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/73/EF og 2008/121/EF
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets direktiv 73/44/EØF af 26. februar 1973 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kvantitativ analyse af ternære tekstilfiberblandinger (3), Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/73/EF af 16. december 1996 om visse metoder til kvantitativ analyse af binære tekstilfiberblandinger (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/121/EF af 14. januar 2009 om betegnelser for tekstilprodukter (omarbejdet) (5) er ændret adskillige gange. Da der skal foretages yderligere ændringer, bør disse direktiver af klarhedshensyn erstattes af én enkelt tekst.
(2)
EU-retsakterne om tekstilfiberbetegnelser og tilknyttet etikettering og mærkning af tekstilprodukters fibersammensætning har et indhold af meget teknisk karakter med detaljerede tekniske bestemmelser, som skal opdateres regelmæssigt. Med henblik på at undgå, at medlemsstaterne er nødt til at gennemføre de tekniske ændringer i national ret, og dermed reducere de administrative byrder for de nationale myndigheder samt muliggøre hurtigere vedtagelse af nye tekstilfiberbetegnelser, som kan tages i anvendelse samtidigt i hele EU, forekommer en forordning at være det mest hensigtsmæssige retlige instrument til forenkling af de retlige rammer.
(3)
Med henblik på at fjerne mulige hindringer for det indre markeds funktion forårsaget af divergerende bestemmelser i medlemsstaterne med hensyn til tekstilfiberbetegnelser og etikettering og mærkning af tekstilprodukters fibersammensætning, bør betegnelserne for tekstilfibre samt angivelserne på etiketter og mærker samt i dokumenter, som ledsager tekstilprodukterne på de forskellige trin af produktionen, forarbejdningen og distributionen, harmoniseres.
(4)
Denne forordnings krav til etikettering og mærkning bør ikke anvendes på tekstilprodukter, der, uden at salg finder sted, overgives til personer, som arbejder fra eget hjem, eller selvstændige virksomheder med henblik på videreforarbejdning, eller hvor skræddersyede tekstilprodukter udformes af selvstændige skræddere. Disse undtagelser bør imidlertid være begrænset til transaktioner mellem disse personer, som arbejder fra eget hjem, eller selvstændige virksomheder og personer, der udliciterer arbejde til dem, og mellem selvstændige skræddere og forbrugere.
(5)
I denne forordning fastlægges harmoniserede bestemmelser vedrørende visse aspekter af etikettering og mærkning af tekstilprodukter, navnlig tekstilfiberbetegnelser. Anden etikettering og mærkning kan forekomme, forudsat at den ikke dækker det samme område som denne forordning, og at den er forenelig med traktaterne.
(6)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte regler, der gør det muligt for fabrikanterne at anmode om optagelse af en ny tekstilfiberbetegnelse i bilagene til denne forordning.
(7)
Det vil også være nødvendigt at medtage produkter, der ikke udelukkende består af tekstiler, såfremt tekstiler udgør en væsentlig del af produktet, eller de ved særlige angivelser fremhæves af den erhvervsdrivende.
(8)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte regler om etikettering og mærkning af visse tekstilprodukter, der indeholder ikke-tekstildele af animalsk oprindelse. Denne forordning bør især fastsætte krav vedrørende angivelse af ikke-tekstildele af animalsk oprindelse i etiketteringen eller mærkningen på tekstilprodukter, der indeholder sådanne dele, således at forbrugerne kan træffe informerede valg. Etiketteringen eller mærkningen må ikke være vildledende.
(9)
Den tolerance med hensyn til »fremmede fibre«, som ikke skal anføres på etiketterne og mærkningen, bør gælde for såvel rene produkter som blandinger.
(10)
Etikettering og mærkning af tekstilprodukters fibersammensætning bør være obligatorisk med henblik på sikring af korrekt og ensartet information til alle forbrugere i Unionen. Denne forordning bør dog ikke hindre de erhvervsdrivende i desuden at angive små mængder af fibre, der kræver særlig opmærksomhed for at bevare tekstilproduktets oprindelige kvalitet. Hvor det teknisk er vanskeligt at præcisere fibersammensætningen for et tekstilprodukt på tidspunktet for dets fremstilling, bør det være muligt kun at anføre de på dette tidspunkt kendte fibre på etiketten og mærkningen, forudsat at de udgør en vis procentdel af det færdige produkt.
(11)
For at undgå forskelle med hensyn til praksis i medlemsstaterne er det nødvendigt at fastsætte de særlige metoder for etikettering og mærkning af visse tekstilprodukter bestående af to eller flere bestanddele samt af de bestanddele af tekstilprodukterne, som ikke kommer i betragtning ved etikettering og mærkning og analyse.
(12)
Tekstilprodukter, for hvilke kun fælles etikettering er påkrævet, og tekstilprodukter, der sælges metervis eller afskåret, bør gøres tilgængelige på markedet på en sådan måde, at forbrugeren reelt kan gøre sig bekendt med angivelserne på den fælles emballage eller på rullen.
(13)
Der bør fastsættes visse betingelser for benyttelsen af tekstilfiberbetegnelser eller fibersammensætninger, der nyder særlig anseelse hos brugeren eller forbrugeren. Med henblik på informationen til brugere og forbrugere er det hensigtsmæssigt, at tekstilfiberbetegnelserne er relateret til fibrenes egenskaber.
(14)
Markedsovervågningen i medlemsstaterne af produkter, der er omfattet af denne forordning, er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (7).
(15)
Det er nødvendigt at fastsætte metoder til prøveudtagning og analyse af tekstilprodukter for at udelukke enhver mulighed for anfægtelse af de anvendte metoder. Ved den officielle kontrol i medlemsstaterne bør de metoder, der anvendes til bestemmelse af fibersammensætningen for tekstilprodukter af binære og ternære fiberblandinger, være ensartede både med hensyn til forbehandling af prøver og med hensyn til den kvantitative analyse. For at forenkle denne forordning og tilpasse de heri fastsatte ensartede metoder til den tekniske udvikling bør disse metoder gøres til harmoniserede standarder. Til det formål bør Kommissionen styre overgangen fra den nuværende ordning, der er baseret på de metoder, der er fastsat i denne forordning, til en harmoniseret standardbaseret ordning. Brugen af ensartede metoder til analyse af tekstilprodukter, der er sammensat af binære og ternære fiberblandinger, vil lette den frie bevægelighed for disse produkter og dermed forbedre det indre markeds funktion.
(16)
Med hensyn til binære tekstilfiberblandinger, for hvilke der ikke findes nogen ensartet analysemetode på EU-plan, bør det tillades det laboratorium, der har til opgave at foretage kontrollen, at bestemme sammensætningen af disse blandinger, idet der i analyserapporten gives oplysninger om det opnåede resultat, den anvendte metode og dennes nøjagtighed.
(17)
Denne forordning bør fastsætte de vedtagne satser, der skal anvendes på den vandfri masse af hver fiber ved den analysemæssige bestemmelse af tekstilprodukters fibersammensætning; den bør fastsætte to forskellige vedtagne satser for beregningen af sammensætningen af kartede eller kæmmede varer, som indeholder uld og/eller dyrehår. Da det ikke altid er muligt at afgøre, om varer er fremstillet ved kartning eller kæmning, kan der fremkomme afvigende resultater ved anvendelsen af tolerancerne under overensstemmelseskontrol af sådanne varer i Unionen; det bør derfor tillades laboratorierne at anvende en vedtagen enhedssats i de tilfælde, hvor der er tvivl.
(18)
Der bør fastsættes regler for produkter, der er undtaget fra de almindelige etiketterings- og mærkningskrav i denne forordning, herunder for engangsartikler og produkter, for hvilke kun en fælles etikettering er påkrævet.
(19)
Vildledende handelspraksis, herunder afgivelse af forkerte oplysninger, som får forbrugerne til at træffe beslutning om en transaktion, som de ellers ikke ville have foretaget, er forbudt ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (8) og er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (9).
(20)
Forbrugerbeskyttelse forudsætter gennemsigtige og sammenhængende bestemmelser vedrørende handel, herunder vedrørende angivelse af oprindelse. Sådanne angivelser bør gøre det muligt for forbrugerne fuldt ud at kende til den præcise oprindelse af de produkter, de køber, således at de beskyttes mod svigagtige, unøjagtige eller misvisende påstande vedrørende deres oprindelse.
(21)
Den europæiske tekstilsektor er berørt af forfalskninger, hvilket skaber problemer med hensyn til forbrugerbeskyttelse og -oplysning. Medlemsstaterne bør lægge særlig vægt på gennemførelsen af horisontal EU-lovgivning og foranstaltninger vedrørende forfalskede produkter inden for tekstilprodukter, for eksempel Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003 af 22. juli 2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og om de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder (10).
(22)
Det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte en procedure for optagelse af nye tekstilfiberbetegnelser i bilagene til denne forordning. Denne forordning bør således fastsætte krav til ansøgninger fra fabrikanter eller andre personer, der handler på deres vegne, om tilføjelse af en ny tekstilfiberbetegnelse til disse bilag.
(23)
Det er nødvendigt, at producenter eller andre personer, der handler på deres vegne, som ønsker at tilføje en ny tekstilfiberbetegnelse til bilagene til nærværende forordning, sammen med det tekniske dossier, der skal indsendes med deres ansøgning, vedlægger alle tilgængelige videnskabelige oplysninger vedrørende mulige allergiske reaktioner eller andre negative effekter af den nye tekstilfiber på menneskers sundhed, herunder resultater af undersøgelser gennemført i denne forbindelse i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning.
(24)
Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår vedtagelse af tekniske kriterier og procedureregler for tilladelse af større tolerancer, ændring af bilag II, IV, V, VI, VII, VIII og IX med henblik på at tilpasse disse bilag til den tekniske udvikling og ændring af bilag I med henblik på at tilføje nye tekstilfiberbetegnelser til listen i dette bilag. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(25)
Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af dens omfang bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(26)
For at fjerne eventuelle hindringer for et velfungerende indre marked som følge af afvigende bestemmelser eller praksis i medlemsstaterne og for at holde trit med udviklingen af elektronisk handel og fremtidige udfordringer på markedet for tekstilprodukter bør harmoniseringen eller standardiseringen af andre aspekter af tekstilmærkning undersøges. Med dette for øje opfordres Kommissionen til at forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og for Rådet om eventuelle nye mærkningskrav, der skal indføres på EU-plan med henblik på at fremme tekstilprodukters frie bevægelighed på det indre marked og at opnå en høj grad af forbrugerbeskyttelse i hele Unionen. Rapporten bør navnlig undersøge forbrugernes holdninger med hensyn til mængden af oplysninger, der skal fremgå af tekstilprodukternes mærkning, og hvilke andre midler end mærkning der kan benyttes til at give forbrugerne yderligere oplysninger. Rapporten bør udarbejdes på grundlag af en omfattende høring af relevante berørte parter, herunder forbrugere, og skal tage hensyn til eksisterende dertil knyttede europæiske og internationale standarder. Rapporten bør navnlig undersøge rækkevidden af og elementer i eventuelle harmoniserede regler om angivelse af oprindelsen, idet der tages hensyn til resultaterne af udviklingen af potentielle horisontale regler om oprindelsesland, merværdien for forbrugeren af eventuelle mærkningskrav vedrørende tekstilprodukternes pleje, størrelse, farlige stoffer, brændbarhed og resultater på miljøområdet, anvendelsen af sproguafhængige symboler eller koder til identifikation af de tekstilfibre, tekstilproduktet indeholder, der sætter forbrugerne i stand til let at forstå produktets sammensætning, og navnlig anvendelsen af naturlige og syntetiske fibre, social mærkning og elektronisk mærkning, samt indførelsen af et identifikationsnummer på etiketten, således at man på eget initiativ kan finde yderligere oplysninger, navnlig via internettet, om produktet og producenten. Rapporten bør om fornødent ledsages af forslag til retsakter.
(27)
Kommissionen bør gennemføre en undersøgelse for at vurdere, om der er en årsagssammenhæng mellem allergiske reaktioner og kemiske stoffer eller blandinger, der anvendes i tekstilprodukter. På grundlag af denne undersøgelse bør Kommissionen, hvor det er berettiget, forelægge forslag til retsakter inden for rammerne af eksisterende EU-lovgivning.
(28)
Direktiv 73/44/EØF, 96/73/EF og 2008/121/EF bør ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning fastsættes der regler for anvendelsen af tekstilfiberbetegnelser og tilknyttet etikettering og mærkning af tekstilprodukters fibersammensætning, regler for etikettering eller mærkning af ikke-tekstildele af animalsk oprindelse og regler for bestemmelse af tekstilprodukters fibersammensætning ved hjælp af kvantitativ analyse af binære og ternære tekstilfiberblandinger med henblik på at forbedre det indre markeds funktion og give nøjagtige oplysninger til forbrugerne.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på tekstilprodukter, når de gøres tilgængelige på EU-markedet, og på de i stk. 2 omhandlede produkter.
2. Følgende produkter behandles i denne forordning på samme måde som tekstilprodukter:
a)
produkter, hvori tekstilfibrenes vægtandel udgør mindst 80 %
b)
betræks- og overtræksmateriale til møbler, paraplyer og parasoller, hvori tekstilbestanddelenes vægtandel udgør mindst 80 %
c)
tekstilbestanddelene i:
i)
de øverste lag af gulvbelægninger med flere lag
ii)
madrasbetræk
iii)
betræk på camping-artikler
forudsat, at vægtandelen af de pågældende tekstilbestanddele udgør mindst 80 % af sådanne øvre lag eller betræk
d)
tekstiler, der er indarbejdet i andre produkter og er blevet en integrerende del af disse, såfremt disse produkters sammensætning er angivet.
3. Denne forordning anvendes ikke på tekstilprodukter, der, uden at salg finder sted, overgives til personer, der arbejder fra eget hjem, eller selvstændige virksomheder med henblik på videreforarbejdning.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på skræddersyede tekstilprodukter, der er fremstillet af selvstændige skræddere.
Artikel 3
Definitioner
1. I denne forordning forstås ved:
a) »tekstilprodukter«: alle produkter, der i rå, halvbearbejdet, bearbejdet, halvforarbejdet, forarbejdet, halvkonfektioneret eller konfektioneret tilstand udelukkende indeholder tekstilfibre, uafhængigt af de til deres blanding eller samling anvendte processer
b) »tekstilfiber«: en eller et af følgende
c) »normalbredde«: bredden af den flade eller rørformede strimmel i foldet, fladtrykt, sammentrykt eller snoet form eller, hvis bredden ikke er ensartet, gennemsnitsbredden
d) »tekstilbestanddel«: del af et tekstilprodukt med et identificerbart fiberindhold
e) »fremmede fibre«: fibre, som ikke optræder blandt de fibre, der er angivet på etiketteringen eller mærkningen
f) »for«: særskilt bestanddel, der anvendes til konfektionering af beklædningsgenstande og andre produkter, som består af et enkelt eller flere lag tekstiler fastholdt langs en eller flere kanter
g) »etikettering«: anbringelse af de nødvendige oplysninger på tekstilproduktet ved at fastgøre en etiket
h) »mærkning«: angivelse af de nødvendige oplysninger direkte på tekstilproduktet i form af syning, broderi, print, prægning, eller ved at anvende en anden applikationsteknologi
i) »fælles mærkning«: anvendelse af en enkelt mærkning for adskillige tekstilprodukter eller -bestanddele
j) »engangsprodukt«: et tekstilprodukt, der er beregnet til brug én gang eller i en begrænset periode, og hvis normale brug ikke er bestemt til samme brug eller til senere lignende brug
k) »vedtagen sats«: værdien for fugtighedsoptagelse, der anvendes til at beregne procentsatsen for de tørre og rene fiberbestanddele efter anvendelse af de konventionelle fugtighedstillæg.
2. De definitioner af »gøre tilgængelig på markedet«, »bringe i omsætning«, »fabrikant«, »importør«, »distributør«, »erhvervsdrivende«, »harmoniseret standard«, »markedsovervågning« og »markedsovervågningsmyndighed«, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 765/2008, finder anvendelse i denne forordning.
Artikel 4
Generelle krav når tekstilprodukter gøres tilgængelige på markedet
Tekstilprodukter gøres kun tilgængelige på markedet, hvis de pågældende produkter er etiketteret, mærket eller ledsaget af handelsdokumenter i overensstemmelse med denne forordning.
KAPITEL 2
BETEGNELSER FOR TEKSTILFIBRE OG TILKNYTTEDE ETIKETTERINGS- OG MÆRKNINGSKRAV
Artikel 5
Tekstilfiberbetegnelser
1. Kun de tekstilfiberbetegnelser, der er opført i bilag I, anvendes til at angive fibrenes sammensætninger på etiketter og mærker i tekstilprodukterne.
2. De i bilag I anførte betegnelser kan kun anvendes for tekstilfibre, hvis art svarer til beskrivelsen i dette bilag.
De i bilag I anførte betegnelser må ikke anvendes om andre fibre, hverken isoleret, som rod i en sammensætning eller som adjektiv.
Betegnelsen »silke« må ikke anvendes til angivelse af formen af eller den særlige karakter af tekstilfibre i endeløse kemofibre.
Artikel 6
Ansøgninger om tilføjelse af nye tekstilfiberbetegnelser
Enhver fabrikant eller enhver person, der handler på en fabrikants vegne, kan ansøge Kommissionen om tilføjelse af en ny tekstilfiberbetegnelse til listen i bilag I.
Ansøgningen skal indeholde et teknisk dossier udarbejdet i overensstemmelse med bilag II.
Artikel 7
Rene tekstilprodukter
1. Kun tekstilprodukter, der udelukkende er fremstillet af samme fiber, kan etiketteres eller mærkes som »100 %«, »ren«, eller »hel-«.
Disse eller lignende betegnelser anvendes ikke om andre tekstilprodukter.
2. Med forbehold af artikel 8, stk. 3, kan et tekstilprodukt, der indeholder højst 2 vægtprocent fremmede fibre, også behandles som udelukkende sammensat af samme fiber, for så vidt denne mængde er berettiget som værende teknisk uundgåelig ved god fremstillingspraksis og ikke er resultatet af en systematisk tilføjelse.
Et tekstilprodukt, der har gennemgået en strøggarnsproces (kartegarnsproces) kan også betragtes som sammensat af samme fiber, hvis det indeholder højst 5 vægtprocent fremmede fibre, for så vidt denne mængde er berettiget som værende teknisk uundgåelig ved god fremstillingspraksis og ikke er resultatet af en systematisk tilføjelse.
Artikel 8
Produkter af ren, ny uld
1. Et uldprodukt må etiketteres eller mærkes med en af de betegnelser, der er fastsat i bilag III, når det udelukkende består af en uldfiber, der aldrig har været indarbejdet i et færdigt produkt, som ikke har været underkastet en anden spinde- og/eller filtningsproces end den i fremstillingen af tekstilproduktet nødvendige, og som ikke har været udsat for en fiberbeskadigende behandling eller benyttelse.
2. Uanset stk. 1 kan betegnelserne i bilag III anvendes for den i en tekstilfiberblanding indeholdte uld, når alle nedenstående betingelser er opfyldt:
a)
Hele den i blandingen indeholdte uldmængde svarer til betegnelserne i stk. 1.
b)
Mængden af denne uld i forhold til blandingens samlede vægt er ikke under 25 %.
c)
Ulden - i tilfælde af en intim fiberblanding - er kun blandet med en enkelt anden fiber.
Den fuldstændige procentvise sammensætning af en sådan blanding skal angives.
3. Andelen af fremmede fibre i produkter, der er omfattet af stk. 1 og 2, herunder uldprodukter, der har undergået en strøggarnsproces (kartegarnsproces), er begrænset til 0,3 vægtprocent, skal være berettiget som værende teknisk uundgåelig ved god fremstillingspraksis og må ikke være resultatet af systematisk tilsætning.
Artikel 9
Multitekstilfiberprodukter
1. Tekstilprodukter etiketteres eller mærkes med betegnelsen og vægtprocenten for alle indeholdte fibre i rækkefølge efter faldende vægt.
2. Som en undtagelse fra stk. 1 og med forbehold af artikel 7, stk. 2, kan fibre, der udgør indtil 5 % af tekstilproduktets samlede vægt, eller fibre, der tilsammen udgør indtil 15 % af tekstilproduktets samlede vægt, forudsat at det er vanskeligt at anføre disse på fremstillingstidspunktet, betegnes som »øvrige fibre« umiddelbart før eller efter angivelsen af deres samlede vægtprocent.
3. Produkter med en kæde af ren bomuld og skud af ren hør, i hvilke hørrens procentvise andel udgør mindst 40 % af den samlede vægt af det afslettede væv, kan betegnes som »halvlinned«, og i så fald skal angivelsen af sammensætningen »kæde ren bomuld - skud ren hør« tilføjes.
4. Med forbehold af artikel 5, stk. 1, kan betegnelserne »forskellige fibre« eller »ubestemt tekstilsammensætning« anvendes i etiketteringen eller mærkningen for et tekstilprodukt, hvis sammensætning vanskeligt kan præciseres på fremstillingstidspunktet.
5. Som en undtagelse fra stk. 1 i denne artikel kan fibre, der endnu ikke er opført i bilag I, betegnes »øvrige fibre« umiddelbart før eller efter angivelsen af deres samlede vægtprocent.
Artikel 10
Dekorative fibre og antistatiske fibre
1. Synlige, isolerbare fibre, med hvilke en rent dekorativ virkning skal opnås, og som ikke overstiger 7 % af det færdige produkts vægt, skal ikke tages i betragtning i de i artikel 7 og 9 omhandlede procentvise sammensætninger.
2. Metalliske fibre og andre fibre, der anvendes med henblik på at opnå en antistatisk virkning, og som ikke overstiger 2 % af det færdige produkts vægt, skal ikke tages i betragtning i de i artikel 7 og 9 omhandlede procentvise sammensætninger.
3. Ved de i artikel 9, stk. 4, nævnte produkter skal de i nærværende artikels stk. 1 og 2 omhandlede procenter beregnes særskilt på grundlag af vægten af skud og vægten af kæde.
Artikel 11
Tekstilprodukter bestående af to eller flere tekstilbestanddele
1. Ethvert tekstilprodukt, der består af to eller flere tekstilbestanddele, som ikke har samme tekstilfiberindhold, skal forsynes med en etiket eller mærkning, der angiver tekstilfiberindholdet for hver af disse bestanddele.
2. Den i stk. 1 nævnte etikettering eller mærkning er ikke obligatorisk for tekstilbestanddele, når følgende to betingelser er opfyldt:
a)
De pågældende bestanddele er ikke hovedfor, og
b)
de udgør mindre end 30 % af den samlede vægt af tekstilproduktet.
3. To eller flere tekstilprodukter med samme fiberindhold, som sædvanligvis danner et samlet hele, behøver kun at forsynes med en etiket eller mærkning.
Artikel 12
Tekstilprodukter med ikke-tekstildele af animalsk oprindelse
1. Tilstedeværelsen i tekstilprodukter af ikke-tekstildele af animalsk oprindelse skal angives med formuleringen »indeholder ikke-tekstildele af animalsk oprindelse« på etiketteringen eller mærkningen af produkter, der indeholder sådanne dele, når de gøres tilgængelige på markedet.
2. Etiketteringen eller mærkningen må ikke være misvisende og skal foretages på en sådan måde, at forbrugeren let kan forstå den.
Artikel 13
Etikettering og mærkning af tekstilprodukter opført på listen i bilag IV
Fibersammensætningen af tekstilprodukter opført i bilag IV angives i overensstemmelse med de i dette bilag angivne bestemmelser for etikettering og mærkning.
Artikel 14
Etiketter og mærkning
1. Tekstilprodukter skal etiketteres og mærkes for at angive deres fibersammensætning, når de gøres tilgængelige på markedet.
Etiketteringen og mærkningen af tekstilprodukter skal være holdbar, let læselig, synlig og tilgængelig og, hvis der anvendes en etiket, forsvarligt fastgjort.
2. Med forbehold af stk. 1 kan etiketter og mærkning erstattes eller suppleres af ledsagende handelsdokumenter, når produkterne leveres til erhvervsdrivende inden for forsyningskæden, eller når de leveres ifølge bestilling fra en ordregivende myndighed som defineret i artikel 1 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (11).
3. De i artikel 5, 7, 8 og 9 anførte betegnelser og angivelser skal tydeligt angives i de ledsagende handelsdokumenter som omhandlet i nærværende artikels stk. 2.
Forkortelser må ikke anvendes, med undtagelse af en hulkortkode, eller når forkortelserne er defineret i internationalt anerkendte standarder, såfremt deres betydning oplyses i samme handelsdokument.
Artikel 15
Forpligtelse til tilvejebringelse af etiketten eller mærkningen
1. Når et tekstilprodukt bringes i omsætning, sikrer fabrikanten tilvejebringelsen af etiketten eller mærkningen og de heri anførte oplysninger. Hvis fabrikanten ikke er etableret i EU, sikrer importøren tilvejebringelsen af etiketten eller mærkningen og de heri anførte oplysninger.
2. En distributør skal betragtes som en fabrikant i henhold til denne forordning, når han bringer et produkt i omsætning under sit eget navn eller varemærke, fastgør etiketten eller ændrer indholdet af etiketten.
3. Når et tekstilprodukt gøres tilgængeligt på markedet, sikrer distributøren, at tekstilprodukterne er forsynet med den ved denne forordning fastsatte etikettering eller mærkning.
4. De i stk. 1, 2 og 3 omhandlede erhvervsdrivende sikrer, at oplysninger, der gives, når tekstilprodukter gøres tilgængelige på markedet, ikke kan give anledning til forveksling med de ved denne forordning fastsatte tekstilfiberbetegnelser og angivelser af fibersammensætninger.
Artikel 16
Anvendelse af tekstilfiberbetegnelser og angivelser af fibersammensætning
1. Når et tekstilprodukt gøres tilgængeligt på markedet, skal de i artikel 5, 7, 8 og 9 nævnte angivelser af tekstilfibrenes sammensætning i kataloger og brochurer, på emballage, etiketter og mærkning angives på en måde, der er let læselig, synlig, tydelig og med en skrifttype, der er ensartet, hvad angår størrelse, stil og skrifttype. Disse oplysninger skal være klart synlige for forbrugeren før købet, herunder i de tilfælde hvor købet er foretaget elektronisk.
2. Varemærker og firmanavne kan angives umiddelbart før eller efter de i artikel 5, 7, 8 og 9 nævnte angivelser af tekstilfibrenes sammensætning.
Hvis et varemærke eller en firmabetegnelse isoleret, som rod i en sammensætning eller som adjektiv, indeholder en af de i bilag I anførte tekstilfiberbetegnelser eller en dermed forvekslelig betegnelse, skal disse varemærker eller betegnelser angives umiddelbart før eller efter de i artikel 5, 7, 8 og 9 fastsatte angivelser af tekstilfibrenes sammensætning.
Andre oplysninger skal altid anføres separat.
3. Etiketter eller mærkning skal foreligge på det eller de officielle sprog i den medlemsstat, på hvis territorium tekstilprodukterne gøres tilgængelige for forbrugerne, medmindre den pågældende medlemsstat bestemmer andet.
For spoler, små vindsler, fed, nøgler og alle andre små enheder af sy-, stoppe- og broderegarn finder første afsnit anvendelse på fælles mærkning, jf. artikel 17, stk. 3. Når sådanne produkter sælges stykvis, kan de etiketteres eller mærkes på et hvilket som helst af EU-institutionernes officielle sprog, forudsat at de også er fælles mærket.
Artikel 17
Undtagelser
1. Bestemmelserne i artikel 11, 14, 15 og 16 gælder med forbehold for undtagelserne i stk. 2, 3 og 4 i nærværende artikel.
2. Angivelse af tekstilfiberbetegnelser eller fibersammensætning på de i bilag V opførte tekstilprodukters etiketter og mærkning er ikke påkrævet.
Hvis et varemærke eller en firmabetegnelse isoleret, som rod i en sammensætning eller som adjektiv, indeholder en af de i bilag I anførte betegnelser eller en dermed forvekslelig betegnelse, finder artikel 11, 14, 15 og 16 anvendelse.
3. De i bilag VI nævnte tekstilprodukter kan gøres tilgængelige på markedet med en fælles mærkning, såfremt de er af samme art og samme fibersammensætning.
4. Fibersammensætningen af tekstilprodukter, der sælges i metermål, kan angives på det stykke eller den rulle, der gøres tilgængelig på markedet.
5. De i stk. 3 og 4 omhandlede tekstilprodukter gøres tilgængelige på markedet på en sådan måde, at enhver køber i forsyningskæden, herunder forbrugeren, gøres bekendt med de pågældende produkters fibersammensætning.
KAPITEL 3
MARKEDSOVERVÅGNING
Artikel 18
Markedsovervågningskontrol
Markedsovervågningsmyndighederne foretager kontrol af overensstemmelsen af tekstilprodukters fibersammensætning med de angivelser vedrørende fibersammensætningen af disse produkter, der er foreskrevet i denne forordning.
Artikel 19
Bestemmelse af fibersammensætningen
1. Med henblik på at bestemme tekstilprodukters fibersammensætning gennemføres de i artikel 18 nævnte kontroller i overensstemmelse med de metoder, der er anført i bilag VIII eller med de harmoniserede standarder, der indføres i nævnte bilag.
2. Når de i artikel 7, 8 og 9 omhandlede fiberprocenter skal bestemmes, tages der ikke hensyn til de i bilag VII nævnte elementer.
3. De i artikel 7, 8 og 9 omhandlede fibersammensætninger bestemmes ved på hver enkelt fibers tørvægt at anvende den dertil svarende vedtagne sats, som er anført i bilag IX, efter forudgående fradrag af de i bilag VII nævnte elementer.
4. De laboratorier, der har til opgave at kontrollere tekstilblandinger, for hvilke der ikke findes nogen ensartet analysemetode på EU-plan, bestemmer fibersammensætningen af disse blandinger og giver i analyserapporten oplysning om det opnåede resultat, den anvendte metode og dennes nøjagtighed.
Artikel 20
Tolerancer
1. Med henblik på at bestemme fibersammensætningen af tekstilprodukter anvendes de i stk. 2, 3 og 4 fastsatte tolerancer.
2. Med forbehold af artikel 8, stk. 3, behøves fremmede fibre i fibersammensætningen, som i henhold til artikel 9 skal angives, ikke angivet, hvis den procentvise andel af disse fibre er under følgende værdier:
a)
2 % af tekstilproduktets samlede vægt, for så vidt denne mængde er berettiget som værende teknisk uundgåelig ved god fremstillingspraksis og ikke er resultatet af systematisk tilsætning, eller
b)
5 % af den samlede vægt for tekstilprodukter, der har undergået en strøggarnsproces (kartegarnsproces), for så vidt denne mængde er berettiget som værende teknisk uundgåelig ved god fremstillingspraksis og ikke er resultatet af systematisk tilsætning.
3. Der tillades en fremstillingstolerance på 3 % mellem den anførte fibersammensætning, der skal angives i henhold til artikel 9, og de procentandele, der fremkommer ved analyse i overensstemmelse med artikel 19, i forhold til den samlede vægt af de på etiketten eller mærkningen anførte fibre. Disse tolerancer anvendes på:
a)
fibre, som er betegnet »øvrige fibre« i henhold til artikel 9
b)
uldprocenten jf. artikel 8, stk. 2, litra b).
Ved analysen beregnes disse tolerancer særskilt. Den samlede vægt, der skal anvendes ved beregning af den i dette stykke nævnte tolerance, er den samlede vægt af fibrene i det færdige produkt, bortset fra eventuelt konstaterede fremmede fibre, der tolereres i medfør af denne artikels stk. 2.
4. Sammenlægning af de i stk. 2 og 3 omhandlede tolerancer er kun tilladt, såfremt de ved analysen eventuelt konstaterede fremmede fibre, der tolereres i medfør af stk. 2, viser sig at være af samme kemiske art som en eller flere af de fibre, der er anført på etiketten eller mærkningen.
5. For særlige tekstilprodukter, hvis fremstillingsteknik nødvendiggør større tolerancer end dem, der er anført i stk. 2 og 3, kan Kommissionen give tilladelse til større tolerancer.
Inden tekstilproduktet bringes i omsætning, fremsætter fabrikanten anmodning om tilladelse fra Kommissionen med tilstrækkelig begrundelse og dokumentation for særlige fremstillingsforhold. Der gives kun tilladelse i ganske særlige tilfælde, og såfremt der fra fabrikanten foreligger tilstrækkelig begrundelse herfor.
Kommissionen vedtager, hvis det er hensigtsmæssigt, ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 tekniske kriterier og procedureregler for anvendelse af dette stykke.
KAPITEL 4
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 21
Delegerede retsakter
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 22 vedrørende vedtagelsen af tekniske kriterier og procedureregler for anvendelsen af artikel 20, stk. 5, ændringer til bilag II, IV, V, VI, VII, VIII og IX for at tage hensyn til den tekniske udvikling og ændringer til bilag I med henblik på at tilføje, i medfør af artikel 6, nye tekstilfiberbetegnelser til listen i dette bilag.
2. Når Kommissionen vedtager sådanne delegerede retsakter, handler den i overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser.
Artikel 22
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i artikel 20, stk. 5, og artikel 21 omhandlede delegerede retsakter for en periode på fem år fra den 7. november 2011. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelserne senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelserne forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 20, stk. 5, og artikel 21 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i den pågældende afgørelse, til ophør. Den træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på en senere dato, der er angivet heri. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 20, stk. 5 og artikel 21, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden fristens udløb begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 23
Indberetning af oplysninger
Senest den 8. november 2014 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning med særlig vægt på anmodninger om og vedtagelse af nye tekstilfiberbetegnelser og forelægger, hvor det er passende, et forslag til retsakt.
Artikel 24
Evaluering
1. Senest den 30. september 2013 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om eventuelle nye mærkningskrav, der skal indføres på EU-plan med henblik på at give forbrugerne nøjagtige, relevante, forståelige og sammenlignelige oplysninger om tekstilprodukters beskaffenhed.
2. Rapporten udarbejdes på grundlag af en omfattende høring af relevante berørte parter og skal tage hensyn til eksisterende dertil knyttede europæiske og internationale standarder.
3. Rapporten ledsages om nødvendigt af forslag til retsakter og skal bl.a. undersøge følgende:
a)
en oprindelsesmærkningsordning, der skal give forbrugerne præcise oplysninger om oprindelseslandet og yderligere oplysninger, der sikrer fuld sporbarhed af tekstilprodukterne, idet der tages hensyn til resultaterne af udviklingen af eventuelle horisontale oprindelseslandsregler
b)
en harmoniseret ordning for mærkning vedrørende pleje
c)
en ensartet EU-mærkningsordning for størrelser på relevante tekstilprodukter
d)
en angivelse af allergifremkaldende stoffer
e)
elektronisk mærkning og andre nye teknologier samt brugen af sproguafhængige symboler eller koder til identifikation af fibre.
Artikel 25
Undersøgelse om farlige stoffer
Kommissionen gennemfører senest den 30. september 2013 en undersøgelse for at vurdere, om der er en årsagssammenhæng mellem allergiske reaktioner og kemiske stoffer eller blandinger, der anvendes i tekstilprodukter. På grundlag af denne undersøgelse forelægger Kommissionen, hvor det er passende, forslag til retsakter inden for rammerne af eksisterende EU-lovgivning.
Artikel 26
Overgangsbestemmelse
Tekstilprodukter, som overholder direktiv 2008/121/EF og blev bragt i omsætning inden den 8. maj 2012, kan fortsat bringes i omsætning indtil den 9. november 2014.
Artikel 27
Ophævelse
Direktiv 73/44/EØF, 96/73/EF og 2008/121/EF ophæves med virkning fra den 8. maj 2012.
Henvisninger til de ophævede direktiver gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellerne i bilag X.
Artikel 28
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 8. maj 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 27. september 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1007/2011/EU RENDELETE
(2011. szeptember 27.)
a textilszál-elnevezésekről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről, valamint a 73/44/EGK tanácsi irányelv, és a 96/73/EK és a 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. február 26-i 73/44/EGK tanácsi irányelv (3), a kétkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló, 1996. december 16-i 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a textiltermékek elnevezéséről szóló, 2009. január 14-i 2008/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) többször módosult. Mivel további módosítások váltak szükségessé, az átláthatóság érdekében egyetlen jogi aktusnak kell e jogi aktusok helyébe lépnie.
(2)
A textilszálak elnevezéséről és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézéséről és jelöléséről szóló uniós jogi aktusok tartalmukat tekintve meglehetősen technikai jellegűek, és rendszeres kiigazítást igénylő részletes rendelkezéseket tartalmaznak. Ahhoz, hogy a tagállamoknak ne kelljen átültetniük a technikai jellegű módosításokat a nemzeti jogba, és ezáltal csökkenjenek a nemzeti hatóságok adminisztratív terhei, illetve hogy az új textilszál-elnevezéseket - az Unió egészében egyidejűleg történő használatuk végett - gyorsabban el lehessen fogadni, a jogalkotás egyszerűsítése céljából a rendelet tűnik a legmegfelelőbb jogi aktusnak.
(3)
A textilszál-elnevezésekre és a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézésére és jelölésére vonatkozó tagállami rendelkezések eltérő voltából fakadó - a belső piac megfelelő működését gátló - esetleges akadályok elhárítása érdekében össze kell hangolni a textilszál-elnevezéseket, valamint az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás különböző szakaszaiban a textiltermékek címkéin, jelölésein és a textiltermékeket kísérő dokumentumokban megjelenő információkat.
(4)
Az e rendeletben meghatározott címkézési és jelölési követelmények nem vonatkoznak azokra a textiltermékekre, amelyeket bérmunkába adnak saját otthonukban dolgozó személyeknek vagy olyan független cégeknek, amelyek a részükre átadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy azokon ellenérték fejében tulajdonjogot szereznének, illetve nem vonatkoznak az olyan egyedileg kialakított textiltermékekre, amelyeket önfoglalkoztató szabók készítenek. E kivételeknek azonban az említett, saját otthonukban dolgozó személyek vagy független cégek és a számukra bérmunkát biztosító személyek közötti, valamint az önfoglalkoztató szabók és a fogyasztók közötti ügyletekre kell korlátozódniuk.
(5)
E rendelet összehangolt rendelkezéseket állapít meg a textiltermékek címkézésének és jelölésének bizonyos kérdései, különösen a textilszál-elnevezések tekintetében. Más címkézés és jelölés is megengedett, amennyiben annak alkalmazási köre nem esik egybe e rendelet hatályával, és összeegyeztethető a Szerződésekkel.
(6)
Helyénvaló meghatározni, hogy a gyártók milyen szabályok szerint kérhetik új textilszál-elnevezés e rendelet mellékleteibe való felvételét.
(7)
Rendelkezni kell egyes olyan termékekről is, amelyek nem kizárólag textilanyagokból készülnek, de textiltartalmuk a termék alapvető részét képezi, vagy erre a textiltartalomra a gazdasági szereplő külön felhívja a figyelmet.
(8)
Helyénvaló szabályokat megállapítani olyan textiltermékek címkézésére vagy jelölésére vonatkozóan is, amelyek állati eredetű, nem textil alkotórészeket tartalmaznak. Ennek a rendeletnek különösen rögzítenie kell az állati eredetű, nem textil alkotórészeknek az ezen alkotórészeket tartalmazó textiltermékek címkéjén vagy jelölésén való feltüntetésére vonatkozó követelményt annak érdekében, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak. A címkézés és jelölés nem lehet félrevezető.
(9)
A címkén és a jelölésen fel nem tüntetendő „idegen szálakra” vonatkozó tűrést mind az egyféle szálasanyagból készült termékek, mind a szálkeverékből készült termékek tekintetében alkalmazni kell.
(10)
A szálösszetétel címkézését vagy jelölését kötelezővé kell tenni, hogy az Unióban valamennyi fogyasztó pontos és egységes tájékoztatást kapjon. E rendelet azonban nem akadályozhatja a gazdasági szereplőket abban, hogy ezen túlmenően jelezzék a textiltermék eredeti minőségének megőrzése szempontjából külön figyelmet igénylő, kis mennyiségben előforduló szálak jelenlétét is. Arra az esetre, ha valamely textiltermék összetételét a gyártáskor műszakilag nehéz megállapítani, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a címkén és a jelölésen csak a gyártáskor ismert szálakat tüntessék fel, feltéve, hogy azok a késztermék bizonyos százalékát alkotják.
(11)
Annak érdekében, hogy a tagállamok ne kövessenek egymástól eltérő gyakorlatot, pontosan meg kell határozni az egyes, két vagy több komponensből álló textiltermékek címkézésének és jelölésének módszereit, valamint a textiltermékek azon komponenseit, amelyeket címkézési, jelölési és elemzési szempontból nem kell figyelembe venni.
(12)
Azokat a textiltermékeket, amelyekre csak az átfogó címkézési követelmények vonatkoznak, illetve amelyeket méterre vagy adott hosszúságúra levágva értékesítenek, olyan módon kell forgalmazni, hogy a fogyasztó teljes mértékben megismerhesse az egész csomagoláshoz, illetve véghez mellékelt adatokat.
(13)
A felhasználók és a fogyasztók körében különösen népszerű textilszál-elnevezések, illetve textilszálösszetétel-megjelölések használatát bizonyos feltételekhez kell kötni. Ezen túlmenően a felhasználók és a fogyasztók tájékoztatása érdekében helyénvaló, ha a textilszál-elnevezések kapcsolódnak a szálak jellemzőihez.
(14)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek tagállami piacfelügyeletét illetően a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), valamint az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) az irányadó.
(15)
Az alkalmazott módszerekkel szembeni esetleges kifogások lehetőségének kizárása érdekében meg kell határozni a textiltermékek mintavételezésére és elemzésére szolgáló módszereket. A tagállamokban a két- és háromkomponensű szálkeverékekből álló textiltermékek szálösszetételének meghatározása céljából mind a minta előkezelésének, mind mennyiségi elemzésének tekintetében egységes hivatalos vizsgálati módszereket kell alkalmazni. E rendelet egyszerűsítése és az abban meghatározott egységes módszereknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében célszerű e módszerek összehangolt szabványokká alakítása. Ebből a célból a Bizottságnak kell irányítania a jelenlegi rendszerről - amely az e rendeletben előírt módszereken alapul - a harmonizált szabványokon alapuló rendszerre való áttérést. A két- és háromkomponensű szálkeverékekből álló textiltermékek elemzésére alkalmazott egységes módszerek megkönnyítik e termékek szabad mozgását, és ezzel javítják a belső piac működését.
(16)
Olyan kétkomponensű textilszálkeverékek esetében, amelyekre nem vonatkozik uniós szinten egységesített elemzési módszer, a vizsgálatokért felelős laboratórium számára engedélyezni kell, hogy meghatározhassa az ilyen szálkeverékek összetételét, a vizsgálati jelentésben feltüntetve a kapott eredményt, az alkalmazott módszert, valamint annak pontosságát.
(17)
E rendelet feladata megállapítani a textiltermékek szálösszetételének elemzéssel történő meghatározása során az egyes szálak száraz tömegére vonatkozóan alkalmazandó egyezményes nedvességtartalom-értékeket, valamint két eltérő egyezményes nedvességtartalom-értéket megadni a gyapjút és/vagy állati szőrt tartalmazó kártolt vagy fésült szálak összetételének kiszámításához. Mivel nem mindig lehet megállapítani, hogy valamely termék kártolt vagy fésült-e, és ennek következtében a textiltermékek megfelelőségének az Unióban elvégzett ellenőrzése során a tűréshatárok alkalmazása egymásnak ellentmondó eredményekhez vezethet, az említett ellenőrzéseket végző laboratóriumok számára engedélyezni kell, hogy kétes esetekben egyetlen egyezményes nedvességtartalom-értéket alkalmazzanak.
(18)
Szabályokat kell megállapítani az e rendeletben meghatározott általános címkézési és jelölési követelmények alól mentesülő termékekre, különösen az egyszer használatos termékekre vagy azokra a termékekre vonatkozóan, amelyekre csak átfogó címkézési kötelezettség vonatkozik.
(19)
A tagállamok által a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) tiltja a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatokat, ideértve az olyan hamis információk szolgáltatását, amelyek arra késztetik a fogyasztót, hogy olyan ügyleti döntést hozzon, amelyet egyébként nem hozott volna meg.
(20)
A fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, többek között az eredetmegjelölés vonatkozásában is. E jelzések alkalmazásának célja, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára, hogy teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vásárolt termékek származási helyével, és ily módon védve legyenek a származásra vonatkozó csalárd, pontatlan vagy megtévesztő állításokkal szemben.
(21)
Az európai textilágazatot érinti a hamisítás, amely problémákat vet fel a fogyasztóvédelem és a tájékoztatás terén. A tagállamoknak a textiltermékek terén különös figyelmet kell fordítaniuk a hamis termékekkel kapcsolatos olyan horizontális uniós jogszabályok és intézkedések végrehajtására, mint például az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendelet (10).
(22)
Indokolt eljárást létrehozni az új textilszál-elnevezések e rendelet mellékleteibe történő felvételére vonatkozóan. E rendeletnek ezért meg kell állapítania az új textilszál-elnevezések e mellékletekbe való felvétele iránt a gyártók, illetve a nevükben eljáró személyek által benyújtott kérelemre vonatkozó követelményeket.
(23)
Szükséges, hogy azon gyártók, illetve a képviseletükben eljáró más személyek, akik valamely új textilszál-elnevezés e rendelet mellékleteibe való felvételét kívánják, a kérelemmel együtt benyújtandó műszaki dokumentációban valamennyi rendelkezésre álló tudományos információt közöljenek az új textilszállal szembeni lehetséges allergiás reakciók vagy annak az emberi egészségre gyakorolt más káros hatásai tekintetében, beleértve az e hatások felmérése céljából a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően végzett vizsgálatok eredményeit.
(24)
A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a magasabb tűréshatárok engedélyezésére vonatkozó műszaki kritériumok és eljárási szabályok elfogadására, a műszaki fejlődés követése érdekében a II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. melléklet módosítására, valamint az I. mellékletnek új textilszál-elnevezések e mellékletben meghatározott jegyzékbe való felvétele céljából szükséges módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(25)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(26)
Annak érdekében, hogy megszűnjenek a belső piac megfelelő működését a tagállamok eltérő rendelkezései és gyakorlatai révén nehezítő lehetséges akadályok, és hogy lépést lehessen tartani az elektronikus kereskedelem fejlődésével, és szembe lehessen nézni a textiltermékek piaca előtt álló jövőbeli kihívásokkal, meg kell vizsgálni a textilcímkézés egyéb szempontjainak harmonizálását és szabványosítását is. E célból a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a textiltermékek belső piaci szabad mozgásának megkönnyítése és a fogyasztóvédelem Unió-szerte magas szintjének elérése érdekében uniós szinten bevezetendő lehetséges új címkézési követelményekről. E jelentésnek különösen meg kell vizsgálnia a textiltermékek címkéin szolgáltatandó információk mennyiségére vonatkozó fogyasztói véleményeket, és tanulmányoznia kell, hogy a címkézésen kívül milyen más módszerrel közölhetők további információk a fogyasztókkal. A jelentésnek az érdekelt felek, köztük a fogyasztók bevonásával folytatott részletes konzultáción kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a létező európai és nemzetközi szabványokat. A jelentésnek különösen a következőket kell vizsgálnia: az eredetmegjelölésre vonatkozó esetleges harmonizált szabályok hatálya és jellemzői, figyelembe véve a származási országra vonatkozó esetleges horizontális szabályok fejlődésének eredményeit; a textiltermékek kezelésére, méretére, a bennük található veszélyes anyagokra, gyúlékonyságukra és környezetvédelmi teljesítményükre vonatkozó lehetséges címkézési követelmények fogyasztók számára biztosított hozzáadott értéke; a textiltermékben található textilszálak azonosítására szolgáló nyelvfüggetlen szimbólumok vagy kódok, amelyek segítségével a fogyasztók könnyen megértik a természetes vagy szintetikus szálak összetételét, és különösen használatát; a szociális és elektronikus címkézés; valamint a címkén feltüntetett azonosítószám, amelynek révén kérésre tájékoztatást lehet kérni a termékekről és a gyártóról, elsősorban az interneten keresztül. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot kell csatolni.
(27)
A Bizottságnak tanulmányt kell készítenie annak értékelésére, hogy van-e okozati kapcsolat az allergiás reakciók és a textiltermékekben használt vegyi anyagok vagy keverékek között. E tanulmány alapján a Bizottságnak - indokolt esetben - a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően jogalkotási javaslatokat kell előterjesztenie.
(28)
A 73/44/EGK, a 96/73/EK és a 2008/121/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet szabályokat állapít meg a textilszál-elnevezések használatára, a textiltermékek szálösszetételének ehhez kapcsolódó címkézésére és jelölésére, az állati eredetű, nem textil alkotórészeket tartalmazó textiltermékek címkézésére vagy jelölésére, valamint a textiltermékek szálösszetételének a két- és háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzése révén történő meghatározására vonatkozóan a belső piac működésének javítása és a fogyasztók pontos tájékoztatása céljából.
2. cikk
Hatály
(1) Ezt a rendeletet az Unió piacán forgalmazott textiltermékekre és a (2) bekezdésben említett termékekre kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában az alábbi termékeket ugyanúgy kell kezelni, mint a textiltermékeket:
a)
a legalább 80 tömegszázalékban textilszálakból készült termékek;
b)
a legalább 80 tömegszázalékban textilösszetevőkből készült bútor-, esernyő- vagy napernyőhuzatok;
c)
a következők textilösszetevői:
i.
többrétegű padlóburkolatok felső rétege;
ii.
matracborítókelmék;
iii.
kempingfelszerelések burkolatai;
amennyiben ezek a textilösszetevők a felső réteg vagy a burkolat legalább 80 tömegszázalékát teszik ki;
d)
más termékekbe beépített és azok szerves részét alkotó textíliák, ha ezen termékek összetételét feltüntetik.
(3) E rendelet nem vonatkozik az olyan textiltermékekre, amelyeket bérmunkában dolgoznak fel saját otthonukban dolgozó személyek vagy olyan független cégek, amelyek a részükre átadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy azokon ellenérték fejében tulajdonjogot szereznének.
(4) E rendelet nem vonatkozik az olyan egyedileg kialakított textiltermékekre, amelyeket önfoglalkoztató szabók készítenek.
3. cikk
Fogalommeghatározások
1. E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a) „textiltermék”: minden nyers, félig megmunkált, megmunkált, félkész-, kész, félig konfekcionált vagy konfekcionált termék, amely kizárólag textilszálakból áll, függetlenül az alkalmazott keverési vagy összeállítási eljárástól;
b) „textilszál”: a következők valamelyike:
c) „névleges szélesség”: a szalag, illetve a tömlő szélessége hajtogatott, ellapított, préselt vagy sodort állapotban, illetve az átlagos szélesség, amennyiben a szélesség nem egyenletes;
d) „textilösszetevő”: a textiltermék azonosítható száltartalmú része;
e) „idegen szálak”: a címkén vagy a jelölésen feltüntetett szálaktól eltérő szálak;
f) „bélés”: ruhák és más termékek konfekcionálásához használt, egy vagy több szél mentén rögzített, egy vagy több textilrétegből álló különálló összetevő;
g) „címkézés”: a szükséges információ feltüntetése a textilterméken címke hozzáerősítésével;
h) „jelölés”: a szükséges információ feltüntetése közvetlenül a textilterméken varrással, hímzéssel, nyomtatással, dombornyomással vagy bármely más applikációs technika révén;
i) „átfogó címkézés”: egyetlen címke használata több textiltermékre vagy -összetevőre vonatkozóan;
j) „egyszer használatos termék”: olyan textiltermék, amelyet csak egyszeri vagy korlátozott ideig tartó használatra terveztek, és nem szántak ugyanolyan vagy hasonló célú későbbi rendeltetésszerű felhasználásra;
k) „egyezményes nedvességtartalom-érték”: azon nedvességtartalom-érték, amelyet az összetevő szálak százalékos arányának kiszámításához alkalmaznak, tiszta és száraz tömegre vetítve, egyezményes tényezők szerint kiigazítva.
(2) E rendelet alkalmazásában a 765/2008/EK rendelet 2. cikkében előírt fogalommeghatározások alkalmazandók a „forgalmazás”, a „forgalomba hozatal”, a „gyártó”, az „importőr”, a „forgalmazó”, a „gazdasági szereplő”, a „harmonizált szabvány”, a „piacfelügyelet” és a „piacfelügyeleti hatóság” tekintetében.
4. cikk
A textiltermékek forgalmazására vonatkozó általános követelmény
A textiltermékek kizárólag akkor forgalmazhatók, ha azokat e rendeletnek megfelelően címkézték, jelölték, vagy e rendeletnek megfelelő kereskedelmi dokumentumokkal látták el.
2. FEJEZET
TEXTILSZÁL-ELNEVEZÉSEK ÉS AZ EZEKHEZ KAPCSOLÓDÓ CÍMKÉZÉSI ÉS JELÖLÉSI KÖVETELMÉNYEK
5 cikk
Textilszál-elnevezések
(1) Kizárólag az I. mellékletben felsorolt textilszál-elnevezések alkalmazhatók a textiltermékek címkéin és jelölésein a szálösszetétel feltüntetése céljából.
(2) Az I. mellékletben felsorolt elnevezések csak azokra a textilszálakra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek az említett mellékletben szereplő leírásnak.
Az I. mellékletben felsorolt elnevezések sem önállóan, sem szótőként, sem melléknévként nem használhatók más szál elnevezésére.
A „selyem” elnevezés nem alkalmazható a végtelen mesterséges szálasanyagokra a szál alakjának vagy kiszerelésének jellemzése céljából.
6. cikk
Új textilszál-elnevezések iránti kérelmek
Bármely gyártó, vagy a gyártó nevében eljáró bármely személy kérelmezheti a Bizottságtól, hogy valamely új textilszál-elnevezést vegyen fel az I. mellékletben szereplő jegyzékbe.
A kérelemnek tartalmaznia kell a II. melléklet szerint összeállított műszaki dokumentációt.
7. cikk
Tiszta textiltermékek
(1) A „100 %” vagy „tiszta” címkézés vagy jelölés kizárólag az egyféle szálasanyagból készült textiltermékekre alkalmazható.
Ezek vagy hasonló kifejezések más textiltermékekre nem alkalmazhatók.
(2) A 8. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az idegen szálakat legfeljebb 2 tömegszázalékban tartalmazó textiltermékek kizárólag egyféle szálasanyagból készült textiltermékeknek is tekinthetők, amennyiben e mennyiség a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye.
A kártolt textiltermékek egyféle szálasanyagból készült textilterméknek is tekinthetők, ha legfeljebb 5 tömegszázalékban tartalmaznak idegen szálakat, amennyiben e mennyiség a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye.
8. cikk
Élőgyapjú-termékek
(1) Textiltermékeket abban az esetben lehet a III. mellékletben említett elnevezések valamelyikével címkézni vagy jelölni, ha kizárólag olyan gyapjúszálból készültek, amely előzőleg nem képezte valamely késztermék részét, és amelyet az adott termék gyártása során szükséges eljárásokon kívül nem vetettek alá semmilyen fonási, illetve nemezelési eljárásnak, és amely a kezelés vagy használat során nem károsodott.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a III. mellékletben felsorolt elnevezéseket fel lehet használni a textilszálkeverékben levő gyapjú megjelölésére, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:
a)
a keverékben lévő gyapjú teljes mértékben megfelel az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek;
b)
az ilyen gyapjú részaránya a keverék össztömegének legalább 25 %-át alkotja;
c)
durván kártolt keverék esetében a gyapjú csak egyetlen más szálasanyaggal van keverve.
Ilyen keverék esetében a teljes százalékos összetételt fel kell tüntetni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett termékek - beleértve a kártolt gyapjútermékeket - idegenszál-tartalma nem haladhatja meg a 0,3 tömegszázalékot, továbbá a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlennek, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredményének kell lennie.
9. cikk
Többszálas textiltermékek
(1) A textiltermékeket olyan címkével kell ellátni vagy megjelölni, amely csökkenő sorrendben feltünteti valamennyi szálkomponens elnevezését és százalékos tömegarányát.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően és a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül azokat a szálasanyag-összetevőket, amelyek tömegaránya legfeljebb a textiltermék össztömegének 5 %-a, illetve azokat a szálasanyag-összetevőket, amelyek tömegaránya együttesen nem haladja meg a textiltermék össztömegének 15 %-át, „más szálak” elnevezés alatt lehet feltüntetni - amely elnevezés előtt vagy után közvetlenül jelölik ezek összegzett tömegszázalékát -, amennyiben ezeket a gyártás időpontjában nem könnyű megállapítani.
(3) Azoknál a termékeknél, amelyek láncfonala tiszta pamut és vetülékfonala tiszta len, és a len aránya eléri az írtelenített szövet össztömegének legalább 40 %-át, alkalmazható a „féllen” megjelölés, de ilyenkor hozzá kell tenni a „tiszta pamutlánc - tiszta lenvetülék” meghatározást is.
(4) Az 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül az olyan textiltermékeknél, amelyek összetételét a gyártás során nehéz megállapítani, a „szálkeverék”, illetve a „meghatározatlan textilösszetétel” kifejezéseket lehet alkalmazni a címkén vagy a jelölésen.
(5) E cikk (1) bekezdésétől eltérően az I. mellékletben nem szereplő szálakat „más szálak” elnevezés alatt lehet feltüntetni, amely elnevezés előtt vagy után közvetlenül jelölni kell ezek összegzett tömegszázalékát.
10. cikk
Díszítőszálak és antisztatikus hatású szálak
(1) Azokat a látható, elkülöníthető szálakat, amelyek pusztán díszítő célokat szolgálnak, és nem haladják meg a késztermék tömegének 7 %-át, nem kell figyelembe venni a 7. és a 9. cikkben meghatározott szálösszetételekben.
(2) Azokat a fém- és más szálakat, amelyeket elektromos feltöltődés elleni védelem céljából használnak fel a termékben, és amelyek nem haladják meg a késztermék tömegének 2 %-át, nem kell figyelembe venni a 7. és a 9. cikkben említett szálösszetételekben.
(3) A 9. cikk (4) bekezdésében említett termékek esetében az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett százalékokat a lánc- és vetülékfonal tömege alapján, külön-külön kell kiszámítani.
11. cikk
Többszálas textiltermékek
(1) A két vagy több, különböző textilszáltartalmú textilösszetevőből álló textiltermékeken olyan címkét vagy jelölést kell elhelyezni, amelyen valamennyi összetevő textilszáltartalmát feltüntetik.
(2) Az (1) bekezdésben említett címkézés vagy jelölés nem kötelező azon textilösszetevők esetében, amelyeknél teljesül az alábbi két feltétel:
a)
ezen összetevők nem fő bélésanyagok; és
b)
a textiltermék össztömegének kevesebb mint 30 %-át alkotják.
(3) Ha két vagy több textilterméknek azonos a száltartalma, és általában egyetlen egységet képeznek, ezeken elegendő lehet egyetlen címkét vagy jelölést elhelyezni.
12. cikk
Állati eredetű, nem textil alkotórészeket tartalmazó textiltermékek
(1) Az állati eredetű, nem textil alkotórészek textiltermékekben való jelenlétét az „állati eredetű, nem textil alkotórészek” feliratnak az ilyen alkotórészeket tartalmazó termékek címkézésén vagy jelölésén való elhelyezésével kell jelezni azok forgalomba hozatalakor.
(2) A címkézés vagy jelölés nem lehet megtévesztő, és annak olyannak kell lennie, hogy a fogyasztó könnyen megérthesse.
13. cikk
A IV. mellékletben felsorolt textiltermékek címkézése és jelölése
A IV. mellékletben felsorolt textiltermékek szálösszetételét az említett mellékletben megállapított címkézési és jelölési előírások szerint kell feltüntetni.
14. cikk
Címkék és jelölések
(1) A textiltermékeket minden esetben a szálösszetételüket feltüntető címkével vagy jelöléssel kell forgalmazni.
A textiltermékek címkézésének, illetve jelölésének tartósnak, könnyen olvashatónak, láthatónak és hozzáférhetőnek kell lennie, valamint címke használata esetén annak biztonságos rögzítéséről is gondoskodni kell.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a címke vagy a jelölés a terméket kísérő kereskedelmi dokumentumokkal helyettesíthető vagy kiegészíthető olyan esetekben, amikor a termékeket az értékesítési láncon belüli gazdasági szereplők részére szállítják, illetve amikor azokat az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 1. cikkében meghatározott bármely ajánlatkérő szerv által leadott megrendelésre szállítják.
(3) Az 5., 7., 8. és 9. cikkben említett textilszál-elnevezéseket és szálösszetételre vonatkozó leírásokat egyértelműen fel kell tüntetni az ezen cikk (2) bekezdésében említett kísérő kereskedelmi dokumentumokban.
Automatizált feldolgozási kódok és a nemzetközi szabványokban meghatározott rövidítések kivételével rövidítések nem használhatók, azok is csak akkor, ha a rövidítéseket ugyanezen kereskedelmi dokumentumokban meg is magyarázzák.
15. cikk
Címkézés- vagy jelölésszolgáltatási kötelezettség
(1) A textiltermék forgalomba hozatalakor a gyártónak gondoskodnia kell arról, hogy a címkék vagy jelölések rendelkezésre álljanak, és a bennük foglalt információ pontos legyen. Ha a gyártó nem rendelkezik uniós székhellyel, az importőrnek kell gondoskodnia arról, hogy a címkék vagy jelölések rendelkezésre álljanak, és a bennük foglalt információ pontos legyen.
(2) E rendelet alkalmazásában a forgalmazó gyártónak minősül, ha saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba valamely terméket, címkével látja el azt, vagy módosítja a címke tartalmát.
(3) A textiltermék forgalmazásakor a forgalmazónak gondoskodnia kell arról, hogy az el legyen látva az e rendeletben előírt megfelelő címkézéssel vagy jelöléssel.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésében említett gazdasági szereplőknek gondoskodniuk kell arról, hogy a textiltermékek forgalmazása során rendelkezésre bocsátott információkat ne lehessen összetéveszteni az e rendeletben meghatározott textilszál-elnevezésekkel és szálösszetételre vonatkozó leírásokkal.
16. cikk
A textilszál-elnevezések és a szálösszetételre vonatkozó leírások alkalmazása
(1) Textiltermékek forgalmazásakor az 5., 7., 8. és 9. cikkben említett, textilszál-összetételre vonatkozó leírásokat könnyen olvasható, látható és egyértelmű módon, egységes méretű, stílusú és betűtípusú írásképpel kell feltüntetni a katalógusokban és a kereskedelmi prospektusokban, valamint a csomagoláson, a címkéken és a jelöléseken. Ezen információnak jól láthatónak kell lennie a fogyasztó számára a vásárlás előtt, abban az esetben is, ha a vásárlásra elektronikus úton kerül sor.
(2) A védjegyek, illetve a vállalkozások nevei közvetlenül az 5., 7., 8. és 9. cikkben említett, textilszál-összetételre vonatkozó leírások előtt vagy után is állhatnak.
Mindazonáltal, ha egy védjegy vagy egy vállalkozás neve önállóan, szógyökként vagy melléknévként tartalmazza az I. mellékletben felsorolt textilszál-elnevezések valamelyikét vagy egy azokkal összetéveszthető bármilyen más elnevezést, akkor ezt a védjegyet vagy vállalkozásnevet közvetlenül az 5., 7., 8. és 9. cikkben említett, textilszál-összetételre vonatkozó leírások előtt vagy után kell feltüntetni.
Az egyéb információkat minden esetben külön kell feltüntetni.
(3) A címkézést vagy jelölést annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy nyelvein kell elvégezni, amelynek a területén a textiltermékeket a fogyasztó rendelkezésére bocsátják, kivéve, ha az érintett tagállam másként rendelkezik.
Csévék, tekercsek, motringok, gombolyagok, illetve bármilyen más kiszerelésű, kis mennyiségű varró-, stoppoló- és hímzőcérna esetén a 17. cikk (3) bekezdésében említett átfogó címkézésre az első albekezdés alkalmazandó. E termékek tételenkénti értékesítése esetén ezek címkézése vagy jelölése az Unió intézményeinek bármely hivatalos nyelvén történhet, feltéve, hogy a termékek átfogó címkézéssel is el vannak látva.
17. cikk
Eltérések
(1) A 11., 14., 15. és 16. cikkben meghatározott szabályokat az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított eltérésekre figyelemmel kell alkalmazni.
(2) Az V. mellékletben felsorolt textiltermékek esetében a címkén és a jelölésen nem szükséges feltüntetni a textilszál-elnevezést vagy a szálösszetételt.
Mindazonáltal, ha egy védjegy vagy egy vállalkozás neve önállóan, szógyökként vagy melléknévként tartalmazza az I. mellékletben felsorolt elnevezések valamelyikét vagy egy azokkal összetéveszthető bármilyen más elnevezést, akkor a 11., 14., 15. és 16. cikket kell alkalmazni.
(3) Ha a VI. mellékletben felsorolt textiltermékek ugyanolyan típusúak és ugyanolyan szálösszetételűek, azok együttesen, átfogó címkével ellátva is forgalmazhatók.
(4) A méteráruként forgalmazott textiltermékek szálösszetételét elegendő az értékesítésre kínált végen vagy tekercsen feltüntetni.
(5) A (3) és (4) bekezdésében említett textiltermékeket oly módon kell forgalomba hozni, hogy azok szálösszetétele az értékesítési láncon belüli minden vásárló számára rendelkezésre álljon, a fogyasztót is beleértve.
3. FEJEZET
PIACFELÜGYELET
18. cikk
Piacfelügyeleti ellenőrzések
A piacfelügyeleti hatóságok ellenőrzik, hogy a textiltermékek szálösszetétele megfelel-e a kérdéses termékek szálösszetételéről e rendeletnek megfelelően nyújtott információnak.
19. cikk
A szálösszetétel megállapítása
(1) A textiltermékek szálösszetételének meghatározása céljából a 18. cikkben említett ellenőrzéseket a VIII. mellékletben megállapított módszerek vagy az e mellékletben bevezetendő harmonizált szabványok szerint kell végezni.
(2) A 7., 8. és 9. cikkben megállapított szálösszetétel meghatározása során nem kell figyelembe venni a VII. mellékletben felsorolt tételeket.
(3) A 7., 8. és 9. cikkben szereplő szálösszetételt úgy kell meghatározni, hogy az egyes vízmentes szálak tömegére a VII. mellékletben felsorolt tételek eltávolítását követően a IX. mellékletben meghatározott, megfelelő egyezményes nedvességtartalom-értéket alkalmazzák.
(4) Azok a laboratóriumok, amelyek olyan textilszálkeverékek vizsgálatáért felelősek, amelyekre nem vonatkozik uniós szinten egységesített elemzési módszer, meghatározhatják az ilyen szálkeverékek összetételét, a vizsgálati jelentésben megjelölve a kapott eredményeket, az alkalmazott módszert és annak pontosságát.
20. cikk
Tűréshatárok
(1) A textiltermékek szálösszetételének megállapításához a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított tűréshatárok alkalmazandók.
(2) A 8. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a 9. cikk értelmében megadandó szálösszetételben nem kell feltüntetni az idegen szálak jelenlétét, ha az említett szálak százalékos aránya nem éri el az alábbi értékeket:
a)
a textiltermék össztömegének 2 %-a, feltéve, hogy ez a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen, és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye; vagy
b)
kártolt termékek esetében a textiltermék össztömegének 5 %-a, feltéve, hogy ez a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen, és nem rendszeres, szándékos bekeverés következménye.
(3) A címkén vagy a jelölésen feltüntetett szálasanyagok össztömege tekintetében 3 %-os gyártási tűréshatár engedélyezett a 9. cikk értelmében megadandó szálösszetétel és a 19. cikk értelmében elvégzett elemzéssel megállapított, tényleges százalékos arányok között. Ez a tűréshatár alkalmazandó az alábbiakra is:
a)
a 9. cikknek megfelelően „más szálak” elnevezés alatt feltüntethető szálasanyagok;
b)
a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett gyapjú százalékos aránya.
Az elemzéshez a tűréshatárokat külön-külön kell kiszámítani. Az e bekezdésben említett tűréshatár kiszámításához figyelembe veendő össztömeg a késztermékben található szálasanyag tömege, csökkentve az e cikk (2) bekezdésében említett tűréshatár alkalmazásával talált idegen szálak tömegével.
(4) A (2) és (3) bekezdésben említett tűréshatárok csak abban az esetben összegezhetők, ha a (2) bekezdésben említett tűréshatár alkalmazásával az elemzés során talált idegen szálakról bebizonyosodik, hogy azok a címkén vagy a jelölésen feltüntetett egy vagy több szálasanyaggal azonos kémiai szerkezethez sorolhatók be.
(5) Egyes textiltermékek esetében, amelyeknél a gyártási folyamat a (2) és (3) bekezdésben megállapítottaknál nagyobb tűréshatárt igényel, a Bizottság engedélyezhet nagyobb tűréshatárokat.
A textiltermék forgalomba hozatalát megelőzően a gyártónak engedélyezési kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz, amelyben kielégítően indokolja és bizonyítja a kivételes gyártási körülményeket. Az engedély kizárólag kivételes esetben és a gyártó által adott megfelelő indokolás mellett adható meg.
Szükség esetén a Bizottság a 22. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogadja el az e bekezdés alkalmazására vonatkozó műszaki kritériumokat és eljárási szabályokat.
4. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
21. cikk
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
(1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 22. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 20. cikk (5) bekezdése alkalmazásához szükséges műszaki kritériumoknak és eljárási szabályoknak, a műszaki fejlődés követése érdekében a II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. melléklet módosításainak, valamint a 6. cikk értelmében új textilszál-elnevezéseknek az I. mellékletben meghatározott jegyzékbe való felvétele céljából e melléklet módosításainak elfogadására vonatkozóan.
(2) Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság e rendelet rendelkezéseivel összhangban jár el.
22. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 20. cikk (5) bekezdésében és a 21. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása öt éves időtartamra szól 2011. november 7-ig kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a hatáskörről. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a hatáskör hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 20. cikk (5) bekezdésében és a 21. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 20. cikk (5) bekezdése és a 21. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
23 cikk
Jelentéstétel
A Bizottság legkésőbb 2014. november 8-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, különös tekintettel az új textilszál-elnevezésekre vonatkozó kérelmekre és azok elfogadására, és indokolt esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő.
24. cikk
Felülvizsgálat
(1) A Bizottság 2013. szeptember 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós szinten bevezetendő lehetséges új címkézési követelményekről, hogy azok pontos, lényeges, érthető és összehasonlítható információkat nyújtsanak a fogyasztóknak a textiltermékek jellemzőiről.
(2) A jelentésnek az érintett felek bevonásával folytatott konzultáción kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a létező európai és nemzetközi szabványokat.
(3) A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot kell csatolni, és annak többek között az alábbi kérdéseket kell vizsgálnia:
a)
eredetmegjelölési rendszer, amelynek célja, hogy a fogyasztókat pontos információkkal lássa el a származási országról és a textiltermékek teljes nyomonkövethetőségét biztosító további információkkal, figyelembe véve a potenciális horizontális származási országra vonatkozó szabályok fejlődésének eredményeit;
b)
a kezelésre vonatkozó címkézés harmonizált rendszere;
c)
a releváns textiltermékekre vonatkozó, az egész Unióra kiterjedő egységes címkézési rendszer;
d)
allergén anyagok feltüntetése;
e)
elektronikus jelölési és egyéb új technológiák, valamint a nyelvfüggetlen szimbólumok, illetve a szövetazonosító kódok használata.
25. cikk
Tanulmány a veszélyes anyagokról
A Bizottságnak 2013. szeptember 30-ig tanulmányt kell készítenie annak értékelésére, hogy van-e okozati kapcsolat az allergiás reakciók és a textiltermékekben használt vegyi anyagok vagy keverékek között. E tanulmány alapján a Bizottságnak - indokolt esetekben - a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően jogalkotási javaslatokat kell előterjesztenie.
26. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2008/121/EK irányelvnek megfelelő és 2012. május 8. előtt forgalomba hozott textiltermékek 2014. november 9-ig tovább forgalmazhatók.
27. cikk
Hatályon kívül helyezés
2012. május 8-ig a 73/44/EGK, a 96/73/EK és a 2008/121/EK irányelv hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, a X. mellékletben szereplő megfelelési táblázatokkal összhangban.
28 cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2012. május 8-tól alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2011. szeptember 27-tól.