EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1077/2011
af 25. oktober 2011
om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 74, artikel 77, stk. 2, litra a) og b), artikel 78, stk. 2, litra e), artikel 79, stk. 2, litra c), artikel 82, stk. 1, litra d), artikel 85, stk. 1, artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 88, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (2) og ved Rådets afgørelse 2007/533/RIA af 12. juni 2007 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (3). Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastlægger, at Kommissionen i en overgangsperiode skal være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale SIS II. Efter denne overgangsperiode skal en forvaltningsmyndighed være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale SIS II og visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen.
(2)
Visuminformationssystemet (VIS) blev oprettet ved Rådets beslutning 2004/512/EF af 8. juni 2004 om indførelse af visuminformationssystemet (VIS) (4). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (5) fastlægger, at Kommissionen i en overgangsperiode skal være ansvarlig for den operationelle forvaltning af VIS. Efter denne overgangsperiode skal en forvaltningsmyndighed være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale VIS og af de nationale grænseflader og for visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen.
(3)
Eurodac blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen (6). Rådets forordning (EF) nr. 407/2002 (7) fastlægger de nødvendige gennemførelsesbestemmelser.
(4)
Det er nødvendigt at oprette en forvaltningsmyndighed for at sikre den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac og visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen efter overgangsperioden og i givet fald af andre store informationsteknologisystemer (»it-systemer«) inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der kræver vedtagelse af separate lovgivningsmæssige retsakter.
(5)
For at skabe synergier er det nødvendigt at fastsætte, at den operationelle forvaltning af disse store it-systemer skal varetages af den samme enhed, så man opnår stordriftsfordele, skaber en kritisk masse og sikrer den størst mulige udnyttelse af kapitalen og de menneskelige ressourcer.
(6)
I de fælles erklæringer, der ledsager de lovgivningsmæssige retsakter om SIS II og VIS, opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til på grundlag af en konsekvensanalyse at forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af det centrale SIS II og af visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen og af VIS.
(7)
Da forvaltningsmyndigheden bør have retlig, administrativ og finansiel autonomi, bør den oprettes som et reguleringsagentur (»agenturet«), der har status som juridisk person. Som det blev besluttet, bør agenturets hjemsted ligge i Tallinn (Estland). Eftersom opgaverne vedrørende den tekniske udvikling og forberedelsen af den operationelle forvaltning af SIS II og VIS udføres i Strasbourg (Frankrig), og der er installeret et backupcenter for disse it-systemer i Sankt Johann im Pongau (Østrig), bør dette imidlertid fortsat være tilfældet. Disse to centre bør også være de steder, hvor opgaverne vedrørende den tekniske udvikling og den operationelle forvaltning af Eurodac udføres, og hvor der etableres et backupcenter for Eurodac. Disse to steder bør også være center for henholdsvis den tekniske udvikling og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og, hvis der er hjemmel for det i den relevante lovgivningsmæssige retsakt, et backupcenter, der kan sikre driften af et stort it-system i tilfælde af fejl i systemet.
(8)
Forvaltningsmyndighedens opgaver i henhold til forordning (EF) nr. 1987/2006 og (EF) nr. 767/2008 bør derfor udføres af agenturet. Disse opgaver omfatter teknisk videreudvikling.
(9)
I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 og (EF) nr. 407/2002 er der oprettet en central enhed i Kommissionen, der er ansvarlig for driften af Eurodac's centrale database og andre opgaver i forbindelse hermed. For at udnytte synergier bør agenturet overtage Kommissionens opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af Eurodac, herunder visse opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, fra og med den dato, hvor agenturet indleder sin virksomhed.
(10)
Agenturets hovedfunktion bør være at løse de operationelle forvaltningsopgaver for SIS II, VIS, Eurodac og, hvis der træffes afgørelse herom, andre store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Agenturet bør også have ansvaret for de tekniske foranstaltninger, der er nødvendige for de opgaver, der pålægges det, og som ikke er normative. Disse ansvarsområder bør ikke berøre de normative opgaver, der er forbeholdt Kommissionen, alene eller med bistand fra et udvalg, i de forskellige lovgivningsmæssige retsakter om de systemer, hvor agenturet varetager den operationelle forvaltning.
(11)
Agenturet bør desuden varetage opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af SIS II, VIS, Eurodac og andre store it-systemer, som det senere måtte blive pålagt.
(12)
Desuden kan agenturet også blive gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af yderligere store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Sådanne opgaver bør kun pålægges agenturet gennem senere separate lovgivningsmæssige retsakter, forud for hvilke der foretages en konsekvensanalyse.
(13)
Agenturet bør på specifik og præcis anmodning fra Kommissionen være ansvarligt for overvågning af forskning og for gennemførelse af pilotprojekter, jf. artikel 49, stk. 6, litra a), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8), i forbindelse med store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i TEUF. Når det pålægges at gennemføre et pilotprojekt, bør agenturet lægge særlig vægt på Den Europæiske Unions informationsstyringsstrategi.
(14)
Det forhold, at agenturet får pålagt den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bør ikke berøre de specifikke regler, som gælder for disse systemer. Navnlig finder de specifikke regler vedrørende formålet, adgangsret, sikkerhedsforanstaltninger og yderligere databeskyttelseskrav for hvert af de store it-systemer, hvis operationelle forvaltning pålægges agenturet, fuld anvendelse.
(15)
Medlemsstaterne og Kommissionen bør være repræsenteret i en bestyrelse, så de kan føre effektiv kontrol med agenturets virksomhed. Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til navnlig at vedtage det årlige arbejdsprogram, varetage sine opgaver i forbindelse med agenturets budget, vedtage de finansielle bestemmelser, som finder anvendelse på agenturet, udpege en administrerende direktør og fastlægge procedurer for den administrerende direktørs beslutningstagning vedrørende agenturets operationelle opgaver.
(16)
Med hensyn til SIS II bør Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retsligt Samarbejde (Eurojust), som begge i henhold til afgørelse 2007/533/RIA har adgang til og ret til direkte søgning i oplysninger, der er optaget i SIS II, tildeles observatørstatus på bestyrelsens møder, når et spørgsmål vedrørende anvendelsen af afgørelse 2007/533/RIA er på dagsordenen. Europol og Eurojust bør hver kunne udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for SIS II, som er nedsat ved denne forordning.
(17)
Med hensyn til VIS bør Europol have observatørstatus på bestyrelsens møder, når et spørgsmål vedrørende anvendelsen af Rådets afgørelse 2008/633/RIA af 23. juni 2008 om adgang til søgning i visuminformationssystemet (VIS) for de udpegede myndigheder i medlemsstaterne og for Europol med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger (9) er på dagsordenen. Europol bør kunne udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for VIS, som er nedsat ved denne forordning.
(18)
Medlemsstaterne bør have stemmeret i agenturets bestyrelse i forbindelse med et stort it-system, hvis de i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system. Danmark bør også have stemmeret i forbindelse med et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen (nr. 22) om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«) og til TEUF (i »protokollen om Danmarks stilling«), beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system i sin nationale lovgivning.
(19)
Medlemsstaterne bør udpege et medlem til den rådgivende gruppe i forbindelse med et stort it-system, hvis de i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system. Danmark bør også udpege et medlem til den rådgivende gruppe i forbindelse med et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system i sin nationale lovgivning.
(20)
For at sikre agenturet fuld selvstændighed og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvor indtægterne kommer fra Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansieringen af agenturet bør finde sted på grundlag af en aftale med budgetmyndigheden som fastlagt i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10). Unionens budget- og dechargeprocedurer bør gælde. Revision af regnskaberne og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed bør foretages af Revisionsretten.
(21)
Agenturet bør samarbejde med Unionens andre agenturer, navnlig agenturer, som er oprettet inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og særlig Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, inden for rammerne af deres respektive beføjelser. Det bør i givet fald også konsultere og følge op på henstillingerne fra Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed vedrørende netsikkerhed.
(22)
Agenturet bør, når det sikrer udviklingen og den operationelle forvaltning af store it-systemer, følge europæiske og internationale standarder, der tager hensyn til de højeste faglige krav, særlig Den Europæiske Unions informationsstyringsstrategi.
(23)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11) bør finde anvendelse på agenturets behandling af personoplysninger. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør være i stand til hos agenturet at få adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for den tilsynsfø- rendes undersøgelser. I overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 45/2001 hørte Kommissionen Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, som afgav udtalelse den 7. december 2009.
(24)
For at sikre åbenhed omkring agenturets virksomhed bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (12) finde anvendelse på agenturet. Agenturets aktiviteter bør kunne undersøges af Den Europæiske Ombudsmand i overensstemmelse med artikel 228 i TEUF.
(25)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13), bør finde anvendelse på agenturet, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14).
(26)
Agenturets værtsmedlemsstater bør sikre de bedst mulige vilkår for, at agenturet kan fungere efter hensigten, f.eks. tilbud om skoleundervisning på flere sprog med et europæisk indhold og hensigtsmæssige transportforbindelser.
(27)
For at sikre åbne og gennemsigtige ansættelsesvilkår og ligebehandling af personalet bør vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (»vedtægten for tjenestemænd«) og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (»ansættelsesvilkårene«), jf. forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (samlet benævnt »vedtægten«), finde anvendelse på agenturets personale og den administrerende direktør, herunder reglerne om tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav.
(28)
Agenturet er et organ oprettet af Unionen, jf. artikel 185, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og bør vedtage de finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed.
(29)
Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 (16) om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, bør finde anvendelse på agenturet.
(30)
Målene for denne forordning, nemlig oprettelsen af et agentur på EU-plan, der er ansvarligt for den operationelle forvaltning og i givet fald udvikling af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(31)
I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, jf. artikel 6, stk. 1, i TEU.
(32)
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordningen, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, udbygger Schengenreglerne, skal Danmark i henhold til artikel 4 i nævnte protokol inden for seks måneder efter forordningens vedtagelse træffe afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre forordningen i sin nationale lovgivning. I overensstemmelse med artikel 3 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og om »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen (17) skal Danmark meddele Kommissionen, om det vil gennemføre indholdet i denne forordning, i det omfang den vedrører Eurodac.
(33)
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved afgørelse 2007/533/RIA, deltager Det Forenede Kongerige i denne forordning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i protokol (nr. 19) om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF (»protokollen om Schengenreglerne«), og artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne (18).
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS, der udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. afgørelse 2000/365/EF, anmodede Det Forenede Kongerige ved skrivelse af 5. oktober 2010 til formanden for Rådet om tilladelse til at deltage i vedtagelsen af nærværende forordning, i overensstemmelse med artikel 4 i protokollen om Schengenreglerne. I medfør af artikel 1 i Rådets afgørelse 2010/779/EU af 14. december 2010 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne vedrørende oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (19) har Det Forenede Kongerige fået tilladelse til at deltage i denne forordning.
I medfør af artikel 3 i protokol (nr. 21) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF (»protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling«), har Det Forenede Kongerige desuden ved skrivelse af 23. september 2009 meddelt Rådets formand, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning, i det omfang dens bestemmelser vedrører Eurodac. Det Forenede Kongerige deltager derfor i vedtagelsen af denne forordning, som er bindende for og finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.
(34)
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS, udgør nærværende forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne (20).
Irland har ikke anmodet om at deltage i vedtagelsen af denne forordning, jf. artikel 4 i protokollen om Schengenreglerne. Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af nærværende forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, i det omfang dens foranstaltninger udbygger bestemmelser i Schengenreglerne, eftersom de vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS.
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, i det omfang dens bestemmelser vedrører Eurodac. Eftersom det under disse omstændigheder ikke er muligt at sikre denne forordnings anvendelse for Irland i dens helhed, jf. artikel 288 i TEUF, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, uden at dette berører dets rettigheder i henhold til ovennævnte protokoller.
(35)
For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (21), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale (22). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge (23). Hvis de beslutter at gennemføre denne forordning i deres interne retsorden, bør delegationer fra Republikken Island og Kongeriget Norge derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Republikken Island og Kongeriget Norge for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på de nævnte staters deltagelse i agenturets virksomhed.
(36)
For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (24), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (25). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (26). Hvis Schweiz beslutter at gennemføre denne forordning i sin interne retsorden, bør delegationen for Det Schweiziske Forbund derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Det Schweiziske Forbund for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på Det Schweiziske Forbunds deltagelse i agenturets virksomhed.
(37)
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (27), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (28). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (29). Delegationen for Fyrstendømmet Liechtenstein bør derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Fyrstendømmet Liechtenstein for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på Fyrstendømmet Liechtensteins deltagelse i agenturets virksomhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND
Artikel 1
Oprettelse af agenturet
1. Der oprettes herved et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (»agenturet«).
2. Agenturet er ansvarligt for den operationelle forvaltning af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II), visuminformationssystemet (VIS) og Eurodac.
3. Agenturet kan også blive gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer end dem, der er nævnt i stk. 2, inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, dog kun på grundlag af de relevante lovgivningsmæssige retsakter baseret på artikel 67-89 i TEUF, under behørig hensyntagen til udviklingen inden for forskningen, jf. denne forordnings artikel 8, og resultaterne af pilotprojekterne, jf. denne forordnings artikel 9.
4. Den operationelle forvaltning omfatter alle de opgaver, der er nødvendige for, at store it-systemer kan fungere i overensstemmelse med de specifikke bestemmelser, der gælder for hvert enkelt af dem, herunder ansvaret for den kommunikationsinfrastruktur, der anvendes af dem. Disse store it-systemer må ikke udveksle data eller muliggøre udveksling af information eller viden, medmindre det er bestemt i et specifikt retsgrundlag.
Artikel 2
Mål
Med forbehold af Kommissionens og medlemsstaternes respektive beføjelser i henhold til lovgivningsmæssige retsakter gældende for store it-systemer sørger agenturet for:
a)
en effektiv, sikker og løbende drift af store it-systemer
b)
en effektiv og økonomisk ansvarlig forvaltning af store it-systemer
c)
et passende højt serviceniveau for brugerne af store it-systemer
d)
kontinuitet og uafbrudt service
e)
et højt databeskyttelsesniveau i overensstemmelse med de gældende regler, herunder specifikke bestemmelser for hvert stort it-system
f)
et passende niveau for databeskyttelse og fysisk sikkerhed i overensstemmelse med de gældende regler, herunder specifikke bestemmelser for hvert stort it-system, og
g)
anvendelse af en passende projektstyringsstruktur til effektiv udvikling af store it-systemer.
KAPITEL II
OPGAVER
Artikel 3
Opgaver vedrørende SIS II
Vedrørende SIS II udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA, og
b)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af SIS II, navnlig for Sirenepersonale (SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entries) og uddannelse af eksperter i de tekniske aspekter af SIS II i forbindelse med Schengenevaluering.
Artikel 4
Opgaver vedrørende VIS
Vedrørende VIS udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved forordning (EF) nr. 767/2008 og afgørelse 2008/633/RIA, og
b)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af VIS.
Artikel 5
Opgaver vedrørende Eurodac
Vedrørende Eurodac udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt Kommissionen, som i henhold til forordning (EF) nr. 2725/2000 og (EF) nr. 407/2002 er den myndighed, der er ansvarlig for den operative forvaltning af Eurodac,
b)
opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, dvs. overvågning, sikkerhed og koordinering af forbindelserne mellem medlemsstaterne og udbyderen, og
c)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af Eurodac.
Artikel 6
Opgaver vedrørende udvikling og operationel forvaltning af andre store it-systemer
Hvis agenturet bliver gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer, jf. artikel 1, stk. 3, udfører det i givet fald opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af disse systemer.
Artikel 7
Opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen
1. Agenturet udfører de opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer, jf. artikel 1, stk. 2.
2. I overensstemmelse med de i stk. 1 nævnte lovgivningsmæssige retsakter deles opgaverne vedrørende kommunikationsinfrastrukturen (herunder operationel forvaltning og sikkerhed) mellem agenturet og Kommissionen. For at sikre sammenhæng i udøvelsen af deres respektive beføjelser indgår agenturet og Kommissionen ordninger for det operationelle arbejde, som udtrykkes i et aftalememorandum.
3. Kommunikationsinfrastrukturen skal styres og kontrolleres tilfredsstillende med henblik på at beskytte den mod trusler og garantere dens sikkerhed og sikkerheden for store it-systemer, herunder de oplysninger, der udveksles gennem kommunikationsinfrastrukturen.
4. Der skal vedtages de nødvendige foranstaltninger, herunder sikkerhedsplaner, bl.a. med henblik på at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere, navnlig ved hjælp af passende krypteringsteknikker. Ingen systemrelaterede operationelle oplysninger må cirkulere ukrypteret i kommunikationsinfrastrukturen.
5. Opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af kommunikationsinfrastrukturen kan overdrages til eksterne private enheder eller organer i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Netværksudbyderen er i så fald omfattet af sikkerhedsforanstaltningerne i stk. 4 og må på ingen måde have adgang til operationelle oplysninger i SIS II, VIS eller Eurodac eller den til SIS II knyttede Sireneudveksling af oplysninger.
6. Med forbehold af gældende kontrakter vedrørende SIS II-, VIS- og Eurodacnettet henhører forvaltningen af krypteringsnøgler under agenturets kompetence og kan ikke udliciteres til eksterne private enheder.
Artikel 8
Overvågning af udviklingen inden for forskningen
1. Agenturet overvåger udviklingen inden for forskningen, som er relevant for den operationelle forvaltning af SIS II, VIS, Eurodac og andre store it-systemer.
2. Agenturet holder løbende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og, når det vedrører spørgsmål om databeskyttelse, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse underrettet om den udvikling, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 9
Pilotprojekter
1. Agenturet kan kun efter specifik og præcis anmodning fra Kommissionen, som mindst tre måneder i forvejen skal have underrettet Europa-Parlamentet og Rådet, og efter en beslutning i bestyrelsen i henhold til artikel 12, stk. 1, litra l), gennemføre pilotprojekter, jf. artikel 49, stk. 6, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, med henblik på udviklingen eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i TEUF.
Agenturet underretter løbende Europa-Parlamentet, Rådet og, når det vedrører spørgsmål om databeskyttelse, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, om udviklingen i de i første afsnit nævnte pilotprojekter.
2. De finansielle bevillinger til pilotprojekter, som Kommissionen har anmodet om, opføres på budgettet for højst to på hinanden følgende regnskabsår.
KAPITEL III
STRUKTUR OG ORGANISATION
Artikel 10
Retlig status
1. Agenturet er et EU-organ og har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Det kan også indgå aftaler vedrørende agenturets hjemsted og de placeringer, der er omhandlet i stk. 4, med de medlemsstater, på hvis område hjemstedet og de tekniske anlæg og backupcentret er placeret (»værtsmedlemsstaterne«).
3. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør.
4. Agenturet har hjemsted i Tallinn, Estland.
Opgaverne vedrørende udvikling og operationel forvaltning, jf. artikel 1, stk. 3, og artikel 3, 4, 5 og 7, udføres i Strasbourg, Frankrig.
Et backupcenter, der kan sikre driften af et stort it-system i tilfælde af fejl i et sådant system, indrettes i Sankt Johann im Pongau, Østrig, hvis der er hjemmel for et backupcenter i den lovgivningsmæssige retsakt om systemets udvikling, oprettelse, drift og brug.
Artikel 11
Struktur
1. Agenturets ledelses- og forvaltningsstruktur består af:
a)
en bestyrelse
b)
en administrerende direktør
c)
rådgivende grupper.
2. Agenturets struktur består ligeledes af:
a)
en databeskyttelsesansvarlig
b)
en sikkerhedsansvarlig
c)
en regnskabsfører.
Artikel 12
Bestyrelsens opgaver
1. For at sikre, at agenturet varetager sine opgaver, skal bestyrelsen:
a)
udnævne og i givet fald afskedige den administrerende direktør, jf. artikel 18
b)
udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og føre tilsyn med vedkommendes embedsførelse, herunder gennemførelsen af bestyrelsens afgørelser
c)
fastlægge agenturets organisationsplan efter høring af Kommissionen
d)
fastsætte agenturets forretningsorden efter høring af Kommissionen
e)
på forslag af den administrerende direktør godkende aftalen om agenturets hjemsted og aftalerne om de tekniske anlæg og backupcentret, jf. artikel 10, stk. 4, som underskrives af den administrerende direktør med værtsmedlemsstaterne
f)
efter aftale med Kommissionen vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 110 i tjenestemandsvedtægten
g)
vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser om udstationering af nationale eksperter i agenturet
h)
på grundlag af et udkast, som forelægges af den administrerende direktør, jf. artikel 17, efter høring af de rådgivende grupper, jf. artikel 19, og efter modtagelse af udtalelsen fra Kommissionen, vedtage et flerårigt arbejdsprogram baseret på de opgaver, der er nævnt i kapitel II. Det flerårige arbejdsprogram skal, uden at dette berører den årlige budgetprocedure, omfatte et flerårigt budgetoverslag og forhåndsevalueringer med henblik på at strukturere målene og de forskellige stadier i den flerårige planlægning
i)
vedtage en flerårig plan for personalepolitikken og et udkast til årligt arbejdsprogram og hvert år senest den 31. marts forelægge dem for Kommissionen og budgetmyndigheden
j)
senest den 30. september hvert år, efter at have modtaget Kommissionens udtalelse, vedtage agenturets årlige arbejdsprogram for det kommende år med et flertal på to tredjedele af de stemmeberettigede medlemmer og i overensstemmelse med den årlige budgetprocedure og Unionens lovgivningsprogram for områderne under artikel 67-89 i TEUF og sikre, at det vedtagne arbejdsprogram fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og offentliggøres
k)
senest den 31. marts hvert år vedtage agenturets årlige aktivitetsrapport for det foregående år, hvor de opnåede resultater navnlig sammenlignes med målene i det årlige arbejdsprogram, og senest den 15. juni i samme år sende den til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten; den årlige aktivitetsrapport offentliggøres
l)
varetage sine opgaver vedrørende agenturets budget, herunder gennemførelse af pilotprojekter, jf. artikel 9, i henhold til artikel 32, artikel 33, stk. 6, og artikel 34
m)
vedtage de finansielle bestemmelser for agenturet i overensstemmelse med artikel 34
n)
udpege en regnskabsfører, som er funktionelt uafhængig under udførelsen af sit hverv
o)
sikre passende opfølgning på resultaterne og henstillingerne fra de forskellige interne eller eksterne revisions- og evalueringsrapporter
p)
vedtage de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan og en forretningskontinuitets- og katastrofeberedskabsplan, under hensyntagen til eventuelle henstillinger fra sikkerhedseksperterne i de rådgivende grupper
q)
udpege en sikkerhedsansvarlig
r)
udpege en databeskyttelsesansvarlig, jf. forordning (EF) nr. 45/2001
s)
senest den 22. maj 2012 vedtage de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001
t)
vedtage rapporterne om den tekniske funktion af SIS II, jf. henholdsvis artikel 50, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 66, stk. 4, i afgørelse 2007/533/RIA, og af VIS, jf. artikel 50, stk. 3, i forordning (EF) nr. 767/2008 og artikel 17, stk. 3, i afgørelse 2008/633/RIA
u)
vedtage den årlige rapport om den centrale Eurodacenheds virksomhed, jf. artikel 24, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2725/2000
v)
fremsætte bemærkninger til rapporterne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om revisioner, jf. artikel 45 i forordning (EF) nr. 1987/2006, og artikel 42, stk. 2, i forordning (EF) nr. 767/2008, og sikre passende opfølgning af revisionerne
w)
offentliggøre statistikker vedrørende SIS II, jf. henholdsvis artikel 50, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 66, stk. 3, i afgørelse 2007/533/RIA
x)
udarbejde statistikker over den centrale Eurodacenheds virksomhed, jf. artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2725/2000
y)
sørge for, at listen over de kompetente myndigheder, der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II, offentliggøres hvert år, jf. artikel 31, stk. 8, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 46, stk. 8, i afgørelse 2007/533/RIA, sammen med listen over kontorer for de nationale systemer af SIS II (N.SIS II) og Sirenekontorer, jf. henholdsvis artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 7, stk. 3, i afgørelse 2007/533/RIA
z)
sørge for, at listen over de myndigheder, der udpeges i henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2725/2000, offentliggøres hvert år
aa)
udføre andre opgaver, som pålægges den i overensstemmelse med denne forordning.
2. Bestyrelsen kan rådgive den administrerende direktør om alle spørgsmål, der vedrører udviklingen eller den operationelle forvaltning af store it-systemer.
Artikel 13
Bestyrelsens sammensætning
1. Bestyrelsen består af én repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen.
2. Hver medlemsstat og Kommissionen udpeger medlemmerne af bestyrelsen samt stedfortræderne senest den 22. januar 2012. Efter udløbet af denne periode indkalder Kommissionen bestyrelsen. Stedfortræderne repræsenterer medlemmerne i disses fravær.
3. Bestyrelsesmedlemmerne udpeges på grundlag af deres relevante erfaring på højt niveau og ekspertise inden for store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt deres kendskab til databeskyttelse.
4. Medlemmernes mandat er på fire år. Det kan fornys én gang. Ved mandatets udløb eller ved fratræden fortsætter medlemmerne i deres hverv, indtil deres mandat er fornyet, eller indtil de afløses.
5. De lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, deltager i agenturets aktiviteter. Hvert land udpeger én repræsentant og en stedfortræder til bestyrelsen.
Artikel 14
Bestyrelsens formandskab
1. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer.
2. Formandens og næstformandens mandat er på to år. Mandaterne kan fornys én gang. Ophører deres medlemskab af bestyrelsen på et tidspunkt under mandatperioden, udløber deres mandat også automatisk samme dag.
3. Formanden og næstformanden kan kun vælges blandt de medlemmer af bestyrelsen, som er udpeget af medlemsstater, der i henhold til EU-retten er fuldt ud bundet af de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af alle store it-systemer, som agenturet forvalter.
Artikel 15
Bestyrelsens møder
1. Bestyrelsen indkaldes til møde efter anmodning af en af følgende:
a)
dens formand
b)
mindst en tredjedel af dens medlemmer
c)
Kommissionen
d)
den administrerende direktør.
Bestyrelsen holder mindst ét ordinært møde hver sjette måned.
2. Den administrerende direktør deltager i bestyrelsesmøderne.
3. Bestyrelsesmedlemmerne kan bistås af eksperter, som er medlemmer af de rådgivende grupper.
4. Europol og Eurojust kan deltage i bestyrelsens møder som observatører, når et spørgsmål vedrørende SIS II i forbindelse med anvendelsen af afgørelse 2007/533/RIA er på dagsordenen. Europol kan desuden deltage i bestyrelsens møder som observatør, når et spørgsmål vedrørende VIS i forbindelse med anvendelsen af afgørelse 2008/633/RIA er på dagsordenen.
5. Bestyrelsen kan indbyde enhver anden person, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i dens møder som observatør.
6. Bestyrelsens sekretariatsfunktion varetages af agenturet.
Artikel 16
Afstemning
1. Bestyrelsen træffer afgørelse med flertal blandt alle stemmeberettigede medlemmer, jf. dog stk. 5 i denne artikel samt artikel 12, stk. 1, litra j), og artikel 18, stk. 1 og 7.
2. Hvert bestyrelsesmedlem har én stemme, jf. dog stk. 3.
3. Ethvert medlem, der er udpeget af en medlemsstat, som i henhold til EU-retten er bundet af enhver lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et stort it-system, som agenturet forvalter, kan stemme om et spørgsmål, der vedrører det pågældende store it-system.
Desuden kan Danmark stemme om et spørgsmål, der vedrører et sådant stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et sådant stort it-system i sin nationale lovgivning.
4. For så vidt angår de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, finder artikel 37 anvendelse.
5. Hvis medlemmerne ikke er enige om, hvorvidt et bestemt stort it-system er berørt af en afstemning, træffes enhver afgørelse om, at det ikke er berørt, med to tredjedeles flertal.
6. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemningen.
7. De nærmere afstemningsregler fastlægges i agenturets forretningsorden, navnlig betingelserne for, at et medlem kan handle på et andet medlems vegne, samt hvor nødvendigt reglerne for beslutningsdygtighed.
Artikel 17
Den administrerende direktørs opgaver og beføjelser
1. Agenturet ledes og repræsenteres af sin administrerende direktør.
2. Den administrerende direktør udfører sit hverv i uafhængighed. Med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens respektive beføjelser må den administrerende direktør hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
3. Den administrerende direktør påtager sig det fulde ansvar for de opgaver, som agenturet har fået pålagt, og er underlagt proceduren for årlig decharge fra Europa-Parlamentet for gennemførelsen af budgettet, jf. dog artikel 12.
4. Europa-Parlamentet eller Rådet kan opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om udførelsen af sine opgaver.
5. Den administrerende direktør skal:
a)
varetage den daglige ledelse af agenturet
b)
varetage agenturets drift i overensstemmelse med denne forordning
c)
forberede og gennemføre procedurer, beslutninger, strategier, programmer og aktiviteter vedtaget af bestyrelsen, inden for de grænser der er fastsat ved denne forordning, dens gennemførelsesbestemmelser og gældende lov
d)
fastlægge og gennemføre et effektivt system, som gør det muligt regelmæssigt at overvåge og evaluere
i)
store it-systemer, herunder statistikker, og
ii)
agenturet, herunder hvorvidt det faktisk og effektivt når sine mål
e)
deltage i bestyrelsens møder uden stemmeret
f)
udøve beføjelserne i artikel 20, stk. 3, over for agenturets ansatte og forvalte personalespørgsmål
g)
fastlægge fortrolighedskrav for at efterkomme henholdsvis artikel 17 i forordning (EF) nr. 1987/2006, artikel 17 i afgørelse 2007/533/RIA og artikel 26, stk. 9, i forordning (EF) nr. 767/2008 og for at anvende relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav for agenturets personale, der skal arbejde med Eurodacoplysninger, jf. dog artikel 17 i tjenestemandsvedtægten
h)
forhandle om en aftale om agenturets hjemsted og om aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret med værtsmedlemsstaternes regeringer og underskrive dem, efter at de er blevet godkendt af bestyrelsen.
6. Den administrerende direktør forelægger navnlig udkast til følgende for bestyrelsen med henblik på vedtagelse:
a)
agenturets årlige arbejdsprogram og dets årlige aktivitetsrapport efter forudgående høring af de rådgivende grupper
b)
de finansielle bestemmelser, der gælder for agenturet
c)
det flerårige arbejdsprogram
d)
budgettet for det kommende år fastlagt på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering
e)
den flerårige plan for personalepolitikken
f)
rammerne for den evaluering, som er nævnt i artikel 31
g)
de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001
h)
de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan og en forretningskontinuitets- og katastrofeberedskabsplan
i)
rapporter om den tekniske funktion af hvert stort it-system, som er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra t), og den årlige rapport om den centrale Eurodacenheds virksomhed, som er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra u), på grundlag af resultaterne af overvågningen og evalueringen
j)
den årlige liste til offentliggørelse over de kompetente myndigheder, der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II, herunder listen over N.SIS II-kontorer og Sirenekontorer, jf. artikel 12, stk. 1, litra y), og af listen over myndigheder, jf. artikel 12, stk. 1, litra z).
7. Den administrerende direktør varetager alle andre opgaver i overensstemmelse med denne forordning.
Artikel 18
Udnævnelse af den administrerende direktør
1. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen for en embedsperiode på fem år blandt en liste over valgbare kandidater, der er identificeret ved en almindelig udvælgelsesprøve organiseret af Kommissionen. Udvælgelsesproceduren skal gøre det muligt at offentliggøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen kan kræve proceduren gentaget, hvis den ikke finder nogen af kandidaterne på listen tilstrækkeligt egnede. Bestyrelsen udnævner den administrerende direktør på grundlag af kandidatens personlige kvalifikationer og erfaringer på området store it-systemer og dennes administrative, finansielle og ledelsesmæssige kompetencer samt kendskab til databeskyttelse. Bestyrelsen træffer afgørelse om udnævnelse af den administrerende direktør med et flertal på to tredjedele af alle de stemmeberettigede medlemmer.
2. Inden udnævnelsen opfordres den kandidat, som bestyrelsen vælger, til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Efter en sådan udtalelse vedtager Europa-Parlamentet en udtalelse, hvori der redegøres for dets syn på den valgte kandidat. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om, på hvilken måde der er taget hensyn til denne udtalelse. Udtalelsen behandles som personlig og fortrolig, indtil kandidaten er udnævnt.
3. I de sidste ni måneder af den femårige embedsperiode foretager bestyrelsen i tæt samråd med Kommissionen en evaluering, hvori den især vurderer de resultater, der er opnået i den administrerende direktørs første embedsperiode, og måden, hvorpå de er opnået.
4. Bestyrelsen kan under hensyntagen til evalueringsrapporten, og kun såfremt det kan begrundes med agenturets mål og opgaver, forlænge den administrerende direktørs embedsperiode én gang med højst tre år.
5. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned før en sådan forlængelse opfordres den administrerende direktør til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
6. Den administrerende direktør står til ansvar over for bestyrelsen.
7. Bestyrelsen kan afskedige den administrerende direktør. Bestyrelsen træffer en sådan afgørelse med et flertal på to tredjedele af alle de stemmeberettigede medlemmer.
Artikel 19
Rådgivende grupper
1. Følgende rådgivende grupper yder bestyrelsen ekspertise vedrørende store it-systemer og navnlig i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport:
a)
Den Rådgivende Gruppe for SIS II
b)
Den Rådgivende Gruppe for VIS
c)
Den Rådgivende Gruppe for Eurodac
d)
enhver anden rådgivende gruppe vedrørende et stort it-system, hvis det er hjemlet i den relevante lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af det pågældende store it-system.
2. Hver medlemsstat, der i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et bestemt stort it-system, samt Kommissionen udpeger et medlem til den rådgivende gruppe, der vedrører det pågældende store it-system, for en treårig periode, der kan fornys.
Danmark udpeger også et medlem til en rådgivende gruppe, der vedrører et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af det pågældende store it-system i sin nationale lovgivning.
Hvert land, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac og foranstaltninger vedrørende andre store it-systemer, og som deltager i et bestemt stort it-system, udpeger et medlem til den rådgivende gruppe, der vedrører det pågældende store it-system.
3. Europol og Eurojust kan hver udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for SIS II. Europol kan også udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for VIS.
4. Medlemmer af bestyrelsen må ikke være medlemmer af de rådgivende grupper. Den administrerende direktør eller den administrerende direktørs repræsentant har ret til at deltage i alle møderne i de rådgivende grupper som observatører.
5. Procedurerne for de rådgivende gruppers arbejde og samarbejde fastlægges i agenturets forretningsorden.
6. Under udarbejdelsen af en udtalelse skal medlemmerne af hver rådgivende gruppe gøre deres bedste for at nå til enighed. Hvis en sådan enighed ikke opnås, består udtalelsen af flertallet af medlemmernes begrundede holdning. Mindretallets begrundede holdning(er) føres også til protokols. Artikel 16, stk. 3 og 4, finder tilsvarende anvendelse. De medlemmer, der repræsenterer de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, kan fremsætte udtalelser om de spørgsmål, som de ikke har ret til at stemme om.
7. Hver medlemsstat og hvert land, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, skal lette de rådgivende gruppers arbejde.
8. Med hensyn til formandskabet for de rådgivende grupper finder artikel 14 tilsvarende anvendelse.
KAPITEL IV
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 20
Personale
1. Vedtægten og de regler, som EU-institutionerne i fællesskab vedtager med henblik på anvendelsen af vedtægten, finder anvendelse på agenturets personale og den administrerende direktør.
2. Med henblik på anvendelsen af vedtægten betragtes agenturet som et agentur ifølge artikel 1a, stk. 2, i tjenestemandsvedtægten.
3. De beføjelser, som tjenestemandsvedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden og den myndighed, der i henhold til ansættelsesvilkårene har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter, udøves af agenturet for så vidt angår dets eget personale.
4. Agenturets personale ansættes som tjenestemænd, midlertidigt ansatte eller kontraktansatte. Bestyrelsen skal årligt give sin godkendelse, hvis de kontrakter, som den administrerende direktør har til hensigt at forny, får ubegrænset varighed i medfør af ansættelsesvilkårene.
5. Agenturet rekrutterer ikke midlertidigt personale til at varetage opgaver, der anses for at være finansielt følsomme.
6. Kommissionen og medlemsstaterne kan midlertidigt udstationere tjenestemænd eller nationale eksperter i agenturet. Bestyrelsen vedtager under hensyntagen til den flerårige plan for personalepolitikken de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger med henblik herpå.
7. Agenturet anvender de relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav, jf. dog artikel 17 i tjenestemandsvedtægten.
8. Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er nævnt i artikel 110 i tjenestemandsvedtægten.
Artikel 21
Offentlighedens interesse
Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør og medlemmerne af de rådgivende grupper forpligter sig til at handle i offentlighedens interesse. Med henblik herpå skal de hvert år afgive et skriftligt tilsagn herom, som offentliggøres.
Listen over medlemmer af bestyrelsen offentliggøres på agenturets internetside.
Artikel 22
Hjemstedsaftale og aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret
De nødvendige dispositioner for at tilvejebringe lokaler til agenturet i værtsmedlemsstaterne og de faciliteter, som disse medlemsstater skal stille til rådighed, samt de særlige regler, der skal gælde i værtsmedlemsstaterne for den administrerende direktør, medlemmerne af bestyrelsen samt agenturets personale og deres familiemedlemmer, fastlægges i en aftale om agenturets hjemsted og i aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret, som efter godkendelse i bestyrelsen indgås mellem agenturet og værtsmedlemsstaterne.
Artikel 23
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for agenturet.
Artikel 24
Ansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse i en af agenturet indgået kontrakt.
3. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader, der forvoldes af dets afdelinger eller af dets ansatte under udførelsen af deres hverv.
4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende erstatning for de i stk. 3 nævnte skader.
5. Agenturets personales personlige ansvar over for agenturet er underlagt vedtægtens bestemmelser.
Artikel 25
Sprogordning
1. Forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (30), gælder for agenturet.
2. Med forbehold af afgørelser, der træffes efter artikel 342 i TEUF, skal det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 12, stk. 1, litra j) og k), udarbejdes på alle EU-institutionernes officielle sprog.
3. De oversættelsesopgaver, der er nødvendige i forbindelse med agenturets aktiviteter, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 26
Aktindsigt
1. På grundlag af et forslag fra den administrerende direktør vedtager bestyrelsen senest seks måneder efter den 1. december 2012 regler for aktindsigt i agenturets dokumenter i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001.
2. De beslutninger, som agenturet træffer efter artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan påklages til Den Europæiske Ombudsmand eller indbringes for Den Europæiske Unions Domstol efter bestemmelserne i henholdsvis artikel 228 og 263 i TEUF.
Artikel 27
Information og kommunikation
1. Agenturet afgiver oplysninger i overensstemmelse med lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer og på eget initiativ inden for rammerne af sine opgaver. Det sikrer navnlig, at offentligheden og alle interesserede parter ud over den offentliggørelse, der er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra j), k), w) og y), og artikel 33, stk. 8, hurtigt får objektive, pålidelige og letforståelige oplysninger om agenturets arbejde.
2. Bestyrelsen vedtager de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af stk. 1.
Artikel 28
Databeskyttelse
1. De oplysninger, som agenturet behandler i overensstemmelse med denne forordning, er, med forbehold af bestemmelser om databeskyttelse i de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer, underlagt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001.
2. Bestyrelsen fastlægger foranstaltninger med henblik på agenturets anvendelse af forordning (EF) nr. 45/2001, særlig afdeling 8 vedrørende den databeskyttelsesansvarlige.
Artikel 29
Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger og ikke-klassificerede følsomme oplysninger
1. Agenturet anvender sikkerhedsprincipperne i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (31), herunder bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger, og foranstaltninger vedrørende den fysiske sikkerhed.
2. Agenturet anvender desuden sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme oplysninger, således som Kommissionen har vedtaget og gennemført dem.
3. Bestyrelsen træffer i henhold til artikel 2 og artikel 12, stk. 1, litra p), afgørelse om agenturets nødvendige interne struktur for at overholde de relevante sikkerhedsprincipper.
Artikel 30
Agenturets sikkerhed
1. Agenturet er ansvarligt for sikkerheden og opretholdelsen af orden i de bygninger, lokaler og arealer, som det anvender. Agenturet anvender sikkerhedsprincipperne og de relevante bestemmelser i de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer.
2. Værtsmedlemsstaterne træffer alle effektive og nødvendige foranstaltninger for at opretholde orden og sikkerhed i umiddelbar nærhed af de bygninger, lokaler og arealer, som agenturet anvender, og yder agenturet passende beskyttelse i overensstemmelse med den relevante aftale om agenturets hjemsted og aftalerne om de tekniske anlæg og backupcentret, samtidig med at personer, som agenturet har godkendt, sikres fri adgang til disse bygninger, lokaler og arealer.
Artikel 31
Evaluering
1. Inden for tre år efter den 1. december 2012, og derefter hvert fjerde år, foretager Kommissionen i tæt samråd med bestyrelsen en evaluering af agenturets aktiviteter. Evalueringen gennemgår, hvordan og i hvilket omfang agenturet faktisk bidrager til den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og varetager de opgaver, der er fastlagt i denne forordning. Evalueringen skal også omfatte en vurdering af agenturets rolle som led i en EU-strategi, der tager sigte på et koordineret, omkostningseffektivt og sammenhængende it-miljø på EU-plan, og som skal indføres i de kommende år.
2. På grundlag af den i stk. 1 nævnte evaluering fremsætter Kommissionen efter samråd med bestyrelsen henstillinger om ændringer af forordningen, bl.a. med henblik på at bringe den yderligere i overensstemmelse med den i stk. 1 nævnte EU-strategi. Kommissionen fremsender disse henstillinger til Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sammen med bestyrelsens holdning og relevante forslag.
KAPITEL V
FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 32
Budget
1. Med forbehold af andre former for indtægter udgøres agenturets indtægter af:
a)
et tilskud fra Unionen, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen vedrørende Kommissionen)
b)
et bidrag fra de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac
c)
eventuelle finansielle bidrag fra medlemsstaterne.
2. Agenturets udgifter omfatter bl.a. løn til personale, udgifter til administration og infrastruktur, driftsomkostninger og udgifter til kontrakter eller aftaler, som agenturet har indgået. Den administrerende direktør udarbejder hvert år sammen med stillingsfortegnelsen og under hensyntagen til de aktiviteter, agenturet har gennemført, et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og sender det til bestyrelsen.
3. Agenturets indtægter og udgifter skal balancere.
4. Bestyrelsen vedtager på grundlag af et udkast fra den administrerende direktør et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår.
5. Udkastet til overslag over agenturets indtægter og udgifter og de generelle retningslinjer, som ligger til grund for overslaget, sendes af bestyrelsen til Kommissionen og de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, senest den 10. februar hvert år, mens det endelige overslag sendes senest den 31. marts hvert år.
6. Bestyrelsen sender hvert år senest den 31. marts Kommissionen og budgetmyndigheden:
a)
sit udkast til årligt arbejdsprogram
b)
sin ajourførte flerårige plan for personalepolitikken, der fastlægges efter Kommissionens retningslinjer
c)
oplysninger om antallet af tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte som defineret i vedtægten for år n-1 og n samt et overslag for år n + 1
d)
oplysninger om naturaliebidrag fra værtsmedlemsstaterne til agenturet
e)
et skøn over saldoen på resultatopgørelsen for år n-1.
7. Kommissionen sender overslaget til budgetmyndigheden sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
8. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF.
9. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til agenturet. Agenturets stillingsfortegnelse vedtages af budgetmyndigheden.
10. Agenturets budget vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.
11. Enhver ændring af budgettet, herunder stillingsfortegnelsen, foretages efter samme procedure.
12. Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter, den agter at gennemføre, og som kan få betydelige finansielle følger for finansieringen af dens budget, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen og de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac. Hvis en af budgetmyndighedens parter agter at afgive en udtalelse, meddeler den inden to uger efter modtagelsen af oplysningerne om projektet bestyrelsen, at den har til hensigt at afgive en sådan udtalelse. Hvis agenturet ikke modtager noget svar, kan det gå videre med den planlagte transaktion.
Artikel 33
Gennemførelse af budgettet
1. Agenturets budget gennemføres af den administrerende direktør.
2. Den administrerende direktør forelægger hvert år budgetmyndigheden alle oplysninger, som er relevante for resultaterne af evalueringsprocedurerne.
3. Agenturets regnskabsfører sender senest den 1. marts det følgende år agenturets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i overensstemmelse med artikel 128 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
4. Agenturets regnskabsfører sender også senest den 31. marts det følgende år beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning til budgetmyndigheden.
5. Efter modtagelse af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør i medfør af artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.
6. Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige årsregnskab.
7. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli det følgende år det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til budgetmyndigheden, Kommissionens regnskabsfører, Revisionsretten samt de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenregler og foranstaltninger vedrørende Eurodac.
8. Det endelige årsregnskab offentliggøres.
9. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dens bemærkninger. Dette svar sendes af den administrerende direktør ligeledes til bestyrelsen.
10. Efter anmodning fra Europa-Parlamentet forelægger den administrerende direktør alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
11. Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.
Artikel 34
Finansielle bestemmelser
De finansielle bestemmelser for agenturet vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre dette er strengt nødvendigt for agenturets drift, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
Artikel 35
Bekæmpelse af svig
1. Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse i forbindelse med bekæmpelsen af svig, korruption og andre retsstridige handlinger.
2. Agenturet tiltræder den interinstitutionelle aftale om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og indfører straks passende bestemmelser, som finder anvendelse på hele agenturets personale.
3. I finansieringsafgørelserne samt enhver aftale eller ethvert instrument til gennemførelse heraf fastsættes det udtrykkeligt, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler fra agenturet og de organer, der fordeler dem.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 36
Forberedende foranstaltninger
1. Kommissionen har ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af agenturet, indtil dette har operativ kapacitet til at gennemføre sit eget budget.
2. Med henblik herpå og indtil den administrerende direktør tiltræder sin stilling efter at være blevet udnævnt af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 18, kan Kommissionen midlertidigt udpege et begrænset antal tjenestemænd, heraf én, der skal fungere som administrerende direktør. Den midlertidige administrerende direktør kan først udpeges, når bestyrelsen er blevet indkaldt i henhold til artikel 13, stk. 2.
Hvis den midlertidige administrerende direktør ikke efterkommer forpligtelserne i denne forordning, kan bestyrelsen bede Kommissionen om at udpege en ny midlertidig administrerende direktør.
3. Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, som er omfattet af bevillingerne i agenturets budget, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, når agenturets stillingsfortegnelse er vedtaget. Bestyrelsen kan, hvis det er berettiget, fastsætte begrænsninger i den midlertidige administrerende direktørs beføjelser.
Artikel 37
Deltagelse af lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac
Der træffes foranstaltninger efter de relevante bestemmelser i associeringsaftalerne med de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, bl.a. for at præcisere arten og omfanget af og de detaljerede regler for disse landes deltagelse i agenturets arbejde, herunder bestemmelser om finansielle bidrag, personale og stemmeret.
Artikel 38
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Agenturet indleder sin virksomhed, jf. artikel 3-9, den 1. december 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 25. oktober 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1077/2011/EU RENDELETE
(2011. október 25.)
a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat (3) létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II). Az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a SIS II központi rendszerének (Központi SIS II) üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a Központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért.
(2)
A Vízuminformációs Rendszert (VIS) a Vízuminformációs Rendszer létrehozásáról (VIS) szóló, 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat (4) hozta létre. A Vízuminformációs Rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (VIS-rendelet) (5) úgy rendelkezik, hogy egy átmeneti időszak alatt a Bizottság felelős a VIS üzemeltetési igazgatásáért. Az említett átmeneti időszakot követően egy igazgatóhatóság felel a Központi VIS-nek, a nemzeti interfészeknek, valamint a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek üzemeltetési igazgatásáért.
(3)
Az Eurodacot a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK tanácsi rendelet (6) hozta létre. A 407/2002/EK tanácsi rendelet (7) állapítja meg a szükséges végrehajtási szabályokat.
(4)
Igazgatóhatóságot szükséges létrehozni a SIS II, a VIS és az Eurodac, valamint az átmeneti időszakot követően a kommunikációs infrastruktúra egyes részeinek, továbbá adott esetben - külön jogalkotási eszközök elfogadásával - a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű információtechnológiai (IT-) rendszereinek üzemeltetési igazgatása céljából.
(5)
A szinergiahatások elérése érdekében egységes szervezeten belül kell megvalósítani az említett nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatását. Ily módon ki lehet használni a méretgazdaságosság előnyeit, kritikus tömeg hozható létre, valamint a lehető legmagasabb tőke- és emberierőforrás-kihasználtsági arányt lehet biztosítani.
(6)
Az Európai Parlament és a Tanács - a SIS II-ről és a VIS-ről szóló jogalkotási eszközökhöz csatolt közös nyilatkozatokban - felkérte a Bizottságot, hogy hatásvizsgálatot követően terjessze elő a Központi SIS II, valamint a kommunikációs infrastruktúra egyes részei és a VIS hosszú távú üzemeltetési igazgatásának egy ügynökségre bízásához szükséges jogalkotási javaslatokat.
(7)
Az igazgatóhatóságot jogi személyiséggel rendelkező szabályozó ügynökségként (ügynökség) kell létrehozni, mivel jogi, igazgatási és pénzügyi önállósággal kell rendelkeznie. Az elért megállapodás értelmében az ügynökség székhelye Tallinn (Észtország) lesz. Mivel azonban a technikai fejlesztéshez, valamint a SIS II és a VIS üzemeltetési igazgatásának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokat Strasbourgban (Franciaország) végzik, Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) pedig kialakították az említett IT-rendszerek tartalék központját, célszerű, hogy ez a jövőben is így maradjon. Az említett két helynek kell lennie azon helyszíneknek is, ahol az Eurodac technikai fejlesztéséhez és üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatokat végzik, illetve, ahol az Eurodac tartalék központját kialakítják. Az említett két helynek kell lennie azon helyszíneknek is, ahol a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszereinek technikai fejlesztését és üzemeltetési igazgatását végzik, illetve - ha a vonatkozó jogalkotási eszköz így rendelkezik - ahol a nagyméretű IT-rendszerek meghibásodása esetén azok működését biztosítani képes tartalék központot kialakítják.
(8)
Ennek megfelelően az ügynökségnek kell ellátnia az igazgatóhatóság 1987/2006/EK és a 767/2008/EK rendeletben meghatározott feladatait. Az említett feladatok a műszaki továbbfejlesztést is magukban foglalják.
(9)
A 2725/2000/EK és a 407/2002/EK rendeletnek megfelelően a Bizottságon belül létrejött egy központi egység, amelynek feladata az Eurodac központi adatbázisának üzemeltetése és az ahhoz kapcsolódó további feladatok ellátása. A szinergiák kihasználása érdekében az ügynökségnek - attól az időponttól kezdve, amikor megkezdi tevékenységét - át kell vennie a Bizottságnak az Eurodac üzemeltetési igazgatásához kapcsolódó feladatait, beleértve a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó bizonyos feladatokat is.
(10)
Az ügynökség alapvető feladatának a SIS II, a VIS és az Eurodac, illetve, amennyiben úgy döntenek, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egyéb nagyméretű IT-rendszerei üzemeltetési igazgatási feladatai ellátásának kell lennie. Az ügynökségnek emellett a rábízott feladatokból eredően szükséges, nem normatív jellegű technikai intézkedésekért is felelősnek kell lennie. Az említett feladatok azonban nem érinthetik az ügynökség üzemeltetési igazgatása alá tartozó rendszerekre vonatkozó megfelelő jogalkotási eszközökben a Bizottságra vagy a Bizottságra és az őt segítő bizottságra közösen bízott normatív feladatokat.
(11)
Az ügynökségnek továbbá el kell végeznie a SIS II, a VIS, az Eurodac, valamint a jövőben esetleg rábízott egyéb nagyméretű IT-rendszerek technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.
(12)
Emellett az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67-89. cikke értelmében további nagyméretű IT-rendszerek előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása is az ügynökség felelősségi körébe utalható. Az ügynökség e feladatokkal kizárólag további önálló jogalkotási eszközök révén bízható meg, amelyeket hatásvizsgálatnak kell megelőznie.
(13)
Az ügynökségnek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) 49. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban felelősnek kell lennie a kutatás ellenőrzéséért és a kísérleti programok lebonyolításáért, valamint a Bizottság kifejezett és jól körülhatárolt kérésére az EUMSZ 67-89. cikke értelmében vett nagyméretű IT-rendszerekért. Kísérleti programok lebonyolításával való megbízás esetén az ügynökségnek különös figyelmet kell fordítania az európai uniós információkezelési stratégiára.
(14)
A tárgyalt rendszerekre alkalmazandó konkrét szabályokat nem érintheti az a tény, hogy az ügynökségre bízzák a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását. Különösen a nagyméretű IT-rendszerek céljára, a hozzáférési jogokra, a biztonsági intézkedésekre és az adatvédelmi követelményekre vonatkozó konkrét szabályokat mindegyik olyan rendszer esetében teljeskörűen alkalmazni kell, amelynek üzemeltetési igazgatását az ügynökségre ruházták.
(15)
A tagállamoknak és a Bizottságnak az ügynökség feladatainak hatékony ellenőrzése érdekében képviseltetniük kell magukat az igazgatótanácsban. Az igazgatótanácsot kellő hatáskörrel kell felruházni különösen az alábbiak céljából: az éves munkaprogram elfogadása, az ügynökség költségvetésével kapcsolatos feladatainak ellátása, az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok elfogadása, egy ügyvezető igazgató kinevezése, valamint az ügyvezető igazgató hatáskörébe tartozó, az ügynökség operatív feladataihoz kapcsolódó döntéshozatali eljárások megállapítása.
(16)
A SIS II-t illetően az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust) - amelyek mindegyike rendelkezik a 2007/533/IB határozat alkalmazásában hozzáférési és közvetlen keresési jogosultsággal a SIS II-be bevitt adatok tekintetében - megfigyelői státust kell, hogy betöltsön az igazgatótanács azon ülésein, amikor a 2007/533/IB határozat alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Europol és az Eurojust egyaránt tudjon kinevezni képviselőt az e rendelettel létrehozott SIS II tanácsadó csoportba.
(17)
A VIS-t illetően az Europolnak megfigyelői státusszal kell rendelkeznie az igazgatótanács azon ülésein, amikor a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat (9) alkalmazásához kapcsolódó kérdések szerepelnek a napirenden. Szükséges, hogy az Europol képviselőt nevezhessen ki az e rendelettel létrehozott VIS tanácsadó csoportba.
(18)
Egy nagyméretű IT-rendszer tekintetében a tagállamoknak szavazati joggal kell rendelkezniük az ügynökség igazgatótanácsában, ha rájuk nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely jogalkotási eszköz. Egy nagyméretű IT-rendszer tekintetében Dániának is szavazati joggal kell rendelkeznie, amennyiben az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv (Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv) 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközt.
(19)
Azon tagállamoknak kell tagot kinevezniük a nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amelyekre nézve az uniós jog alapján kötelező az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely jogalkotási eszköz. Ezenfelül Dániának is ki kell jelölnie egy tagot a nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amennyiben a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközt.
(20)
Az ügynökséget az Európai Unió általános költségvetéséből származó bevételekből finanszírozott önálló költségvetéssel kell ellátni abból a célból, hogy biztosítsák teljes autonómiáját és függetlenségét. Az ügynökség finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (10) 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia. Az uniós költségvetési, illetve mentesítési eljárás szabályait kell irányadónak tekinteni. Az elszámolás, valamint az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
(21)
Az ügynökségnek együtt kell működnie az Unió többi ügynökségével - saját hatáskörükön belül -, különösen azokkal, amelyeket a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában hoztak létre, és ezen belül is elsősorban az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével. Adott esetben figyelembe kell vennie és követnie kell az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség hálózatbiztonságra vonatkozó ajánlásait.
(22)
Az ügynökségnek - a legszigorúbb szakmai követelmények, különösen az európai uniós információkezelési stratégia szem előtt tartásával - az európai és a nemzetközi szabványokat kell követnie a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztése és üzemeltetési igazgatása során.
(23)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) kell alkalmazni a személyes adatok ügynökség által való feldolgozására. Az európai adatvédelmi biztos számára biztosítani kell, hogy az ügynökségtől a vizsgálódásaihoz szükséges bármely információhoz hozzájuthasson. A 45/2001/EK rendelet 28. cikkének megfelelően a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2009. december 7-én nyilvánított véleményt.
(24)
Átlátható működésének garantálása érdekében alkalmazni kell az ügynökségre az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12). Az ügynökség tevékenységeinek az európai ombudsman ellenőrzése alá kell tartozniuk az EUMSZ 228. cikkével összhangban.
(25)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (13) alkalmazni kell az ügynökségre, amelynek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálataira vonatkozó, 1999. május 25-én az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között megkötött intézményközi megállapodáshoz (14).
(26)
Az ügynökségnek otthont adó tagállamoknak a lehető legkedvezőbb feltételeket - például többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatást és megfelelő közlekedési kapcsolatokat - kell biztosítania az ügynökség megfelelő működéséhez.
(27)
A nyílt és átlátható alkalmazási feltételek, valamint a személyzettel való egyenlő bánásmód érdekében az ügynökség ügyvezető igazgatójára és személyzetére alkalmazni kell a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (15) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát („tisztviselők személyzeti szabályzata”), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit („alkalmazási feltételek”) - továbbiakban együttesen: „személyzeti szabályzat” -, így a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű egyéb titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat is.
(28)
Az ügynökség az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkének (1) bekezdésében foglaltak értelmében az Unió által létrehozott szerv, és pénzügyi szabályzatát ennek megfelelően kell elfogadnia.
(29)
Az ügynökségre alkalmazni kell az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (16).
(30)
Mivel e rendelet célkitűzéseit - nevezetesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásáért, és adott esetben fejlesztéséért felelős uniós szintű ügynökség létrehozását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme és hatásai miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(31)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és az EUSZ 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.
(32)
A Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet - a SIS II és a VIS tekintetében - a schengeni vívmányokra épül, az említett jegyzőkönyv 4. cikke értelmében Dánia az e rendelet elfogadásának időpontját követő hat hónapon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. A Dániában vagy az Európai Unió egy másik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás (17) 3. cikke értelmében Dániának értesítenie kell a Bizottságot, hogy az Eurodac tekintetében végrehajtja-e az e rendeletben foglaltakat.
(33)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló (19.) jegyzőkönyv (schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv) 5. cikkének (1) bekezdése, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat (18) 8. cikkének (2) bekezdése értelmében az Egyesült Királyság annyiban vesz részt e rendelet alkalmazásában, amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek a 2007/533/IB határozat által szabályozott részéhez kapcsolódnak.
Az Egyesült Királyság a Tanács elnökéhez intézett 2010. október 5-i levelében azt kérte, hogy kapjon felhatalmazást arra, hogy a schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv 4. cikke értelmében részt vehessen e rendelet elfogadásában, amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott részéhez és a VIS-hez kapcsolódnak, ami a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK határozat értelmében nem vesz részt. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásával kapcsolatos schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2010. december 14-i 2010/779/EU tanácsi határozat (19) 1. cikke alapján az Egyesült Királyság felhatalmazást kapott arra, hogy részt vegyen e rendelet alkalmazásában.
Az Egyesült Királyság továbbá a Tanács elnökéhez intézett 2009. szeptember 23-i levelében bejelentette, hogy az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv (az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv) 3. cikke értelmében részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában, amennyiben annak rendelkezései az Eurodachoz kapcsolódnak. Az Egyesült Királyság ezért részt vesz e rendelet elfogadásában, és az rá nézve kötelező és alkalmazandó.
(34)
E rendelet - amennyiben annak rendelkezései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott részéhez és a VIS-hez kapcsolódnak - a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat (20) értelmében nem vesz részt.
Írország nem kérte, hogy a schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv 4. cikke értelmében részt vehessen e rendelet elfogadásában. Ezért Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, amennyiben annak intézkedései a SIS II-nek az 1987/2006/EK rendelettel szabályozott része és a VIS tekintetében fejlesztik tovább a schengeni vívmányok rendelkezéseit.
Amennyiben annak rendelkezései az Eurodachoz kapcsolódnak, az Egyesült Királyságnak és Írországnak helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Írország nem vesz részt e rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ilyen körülmények között nem lehet biztosítani, hogy ez a rendelet az EUMSZ 288. cikkében előírtaknak megfelelően teljes egészében alkalmazandó legyen Írországra, Írország nem vesz részt e rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, a fentebb említett jegyzőkönyvekben megállapított jogainak sérelme nélkül.
(35)
Izland és Norvégia tekintetében e rendelet - amennyiben a SIS II-höz és a VIS-hez kapcsolódik - az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között kötött, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (21) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (22) 1. cikkének A., B. és G. pontjában említett terület alá tartoznak. Az Eurodac tekintetében e rendelet az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás (23) értelmében az Eurodac-kal kapcsolatos új intézkedésnek minősül. Következésképpen az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság delegációi részt vesznek az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy döntenek, hogy végrehajtják a rendeletet a belső jogrendszereikben. Az Izlandi Köztársaságnak és a Norvég Királyságnak az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további - például a szavazati jogra vonatkozó - részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és ezen államok egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással.
(36)
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (24) értelmében - amennyiben a SIS II-höz és a VIS-hez kapcsolódik - a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének a 2008/146/EK tanácsi határozat (25) 3. cikkével együttesen értelmezett A., B. és G. pontjában említett terület alá tartoznak. Az Eurodac tekintetében e rendelet az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodás (26) értelmében az Eurodac-kal kapcsolatos új intézkedésnek minősül. Következésképpen a Svájci Államszövetség delegációja részt vesz az ügynökség igazgatótanácsában, amennyiben úgy dönt, hogy végrehajtja a rendeletet a belső jogrendszereiben. A Svájci Államszövetségnek az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további - például a szavazati jogra vonatkozó - részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és a Svájci Államszövetség egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással.
(37)
Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (27) értelmében - amennyiben a SIS II-höz és a VIS-hez kapcsolódik - a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének a 2011/350/EU tanácsi határozat (28) 3. cikkével együttesen értelmezett A., B. és G. pontjában említett terület alá tartoznak. Az Eurodac vonatkozásában e rendelet az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Közösség, Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló jegyzőkönyv (29) értelmében az Eurodac-kal kapcsolatos új intézkedésnek minősül. Következésképpen a Liechtensteini Hercegség delegációja részt vesz az ügynökség igazgatótanácsában. A Liechtensteini Hercegségnek az ügynökség tevékenységében való részvételét lehetővé tevő további - például a szavazati jogra vonatkozó - részletes szabályok meghatározása érdekében az Unió és a Liechtensteini Hercegség egy további megállapodást kell, hogy kössenek egymással,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY
1. cikk
Az ügynökség létrehozása
(1) Európai ügynökség (ügynökség) jön létre a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatása céljából.
(2) Az ügynökség felel a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és az Eurodac üzemeltetési igazgatásáért.
(3) Kizárólag akkor, ha az EUMSZ 67-89. cikkén alapuló vonatkozó jogalkotási eszközök így rendelkeznek, figyelembe véve adott esetben az e rendelet 8. cikkében említett kutatási fejleményeket és az e rendelet 9. cikkében említett kísérleti programok eredményeit, az ügynökség felelősségi körébe utalható a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (2) bekezdésben említettektől eltérő nagyméretű IT-rendszereinek előkészítése, fejlesztése és üzemeltetési igazgatása is.
(4) Az üzemeltetési igazgatás magában foglalja mindazon feladatokat, amelyek szükségesek a nagyméretű IT-rendszereknek az egyes nagyméretű IT-rendszerek esetében alkalmazandó külön rendelkezéseknek megfelelő működéséhez, beleértve az általuk használt kommunikációs infrastruktúrák iránti felelősséget. Ezek a nagyméretű IT-rendszerek nem cserélhetnek adatokat, illetve nem tehetik lehetővé az információk vagy ismeretek megosztását, kivéve, ha erről külön jogalap rendelkezik.
2. cikk
Célkitűzések
A Bizottságnak és a tagállamoknak a nagyméretű IT-rendszereket szabályozó jogalkotási eszközök szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül, az ügynökség biztosítja:
a)
a nagyméretű IT-rendszerek hatékony, biztonságos és folyamatos működését;
b)
a nagyméretű IT-rendszerek hatékony és pénzügyileg elszámoltatható igazgatását;
c)
a nagyméretű IT-rendszerek felhasználói számára megfelelően magas színvonalú szolgáltatás nyújtását;
d)
a szolgáltatás folyamatosságát és zavartalanságát;
e)
magas szintű adatvédelmet, a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket;
f)
az adat- és a fizikai biztonság megfelelő szintjét, a vonatkozó szabályozásnak megfelelően, beleértve az egyes nagyméretű IT-rendszerek tekintetében hozott külön rendelkezéseket;
g)
a nagyméretű IT-rendszerek hatékony fejlesztését szolgáló, megfelelő projektirányítási struktúra alkalmazását.
II. FEJEZET
FELADATOK
3. cikk
A SIS II-vel kapcsolatos feladatok
A SIS II-vel kapcsolatban az ügynökség ellátja:
a)
az 1987/2006/EK rendelettel és a 2007/533/IB határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat; valamint
b)
a SIS II technikai használatára vonatkozó, elsősorban a SIRENE személyzetének (SIRENE - kiegészítő információ kérése a nemzeti területre való belépéskor) nyújtott képzéssel, valamint a schengeni értékelés keretében a szakértőknek a SIS II technikai oldalára vonatkozó képzésével kapcsolatos feladatokat.
4. cikk
A VIS-sel kapcsolatos feladatok
A VIS-szel kapcsolatban az ügynökség ellátja:
a)
a 767/2008/EK rendelettel és a 2008/633/IB határozattal az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat; valamint
b)
a VIS technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.
5. cikk
Az Eurodac-kal kapcsolatos feladatok
Az Eurodac-kal kapcsolatban az ügynökség ellátja:
a)
a 2725/2000/EK és a 407/2002/EK rendeletnek megfelelően a Bizottságra, mint az Eurodac üzemeltetési igazgatásáért felelős hatóságra ruházott feladatokat;
b)
a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó feladatokat, azaz a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolatok felügyeletét, biztonságát és koordinációját; valamint
c)
az Eurodac technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.
6. cikk
Egyéb nagyméretű IT-rendszerek előkészítésével, fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatok
Amennyiben az 1. cikk (3) bekezdésében említett egyéb nagyméretű IT-rendszerek előkészítését, fejlesztését és üzemeltetési igazgatását utalják a felelősségi körébe, az ügynökség - szükség szerint - ellátja az e rendszerek technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.
7. cikk
A kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos feladatok
(1) Az ügynökség ellátja a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatban az 1. cikk (2) bekezdésében említett nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközök által az igazgatóhatóságra ruházott feladatokat.
(2) Az (1) bekezdésben említett jogalkotási eszközöknek megfelelően a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos feladatok (beleértve az üzemeltetési igazgatást és a biztonságot) megoszlanak az ügynökség és a Bizottság között. Annak érdekében, hogy egymással összhangban gyakorolják hatásköreiket, ki kell alakítani az ügynökség és a Bizottság közös működési kereteit, és ezeket egyetértési megállapodásban kell rögzíteni.
(3) A kommunikációs infrastruktúrát úgy kell irányítani és ellenőrizni, hogy biztosított legyen a fenyegetésekkel szembeni védelme és a kommunikációs infrastruktúra, valamint a nagyméretű IT-rendszerek biztonsága, beleértve a kommunikációs infrastruktúra segítségével kicserélt adatok biztonságát is.
(4) Megfelelő intézkedéseket, többek között biztonsági terveket kell elfogadni annak érdekében, hogy a személyes adatok továbbítása és az adathordozók szállítása során - különösen megfelelő titkosítási technikák segítségével - elkerülhető legyen a személyes adatokba való jogosulatlan betekintés, azok másolása, módosítása vagy törlése. A rendszerrel kapcsolatos üzemeltetési információk nem mozoghatnak a kommunikációs infrastruktúrában titkosítás nélkül.
(5) A kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatokat az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban külső, magánszektorbeli vállalkozásokra vagy szervekre lehet bízni. Ebben az esetben a hálózati szolgáltatóra nézve kötelezőek a (4) bekezdésben említett biztonsági intézkedések, és semmiképpen sem férhet hozzá a SIS II, a VIS és az Eurodac üzemeltetési adataihoz, sem a SIS II-vel kapcsolatos SIRENE információcseréhez.
(6) A SIS II, a VIS és az Eurodac hálózatával kapcsolatos hatályos szerződések sérelme nélkül a titkosítási kulcsok kezelése az ügynökség hatáskörében marad, és nem lehet vele külső, magánszektorbeli vállalkozást megbízni.
8. cikk
A kutatás nyomon követése
(1) Az ügynökség nyomon követi a SIS II, a VIS és az Eurodac, valamint az egyéb nagyméretű IT-rendszerek üzemeltetési igazgatása szempontjából fontos kutatás fejleményeit.
(2) Az ügynökség rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és - az adatvédelmi kérdések tekintetében - az európai adatvédelmi biztost az (1) bekezdésben említett fejleményekről.
9. cikk
Kísérleti programok
(1) Kizárólag a Bizottság konkrét és pontos kérésére, azt követően, hogy az legalább három hónappal korábban tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Tanácsot, valamint az igazgatótanács döntését követően az ügynökség a 12. cikk (1) bekezdésének l. pontjával összhangban az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett - az EUMSZ 67-89. cikkének alkalmazási körébe tartozó nagyméretű IT-rendszerek fejlesztésére vagy üzemeltetési igazgatására irányuló - kísérleti programokat bonyolíthat le.
Az Ügynökség rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és - az adatvédelmi kérdések tekintetében - az európai adatvédelmi biztost az első albekezdésben említett kísérleti programok haladásáról.
(2) A Bizottság által kért kísérleti programok pénzügyi előirányzatai legfeljebb két egymást követő pénzügyi évben szerepelhetnek a költségvetésben.
III. FEJEZET
FELÉPÍTÉS ÉS SZERVEZET
10. cikk
Jogállás
(1) Az ügynökség uniós szerv és jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Az ügynökség valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek nyújtott legteljesebb jogképesség illeti meg. Jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni és azzal rendelkezni, továbbá bírósági eljárásban félként részt venni. Emellett az ügynökség székhelyére és a (4) bekezdés szerinti helyszínekre vonatkozóan megállapodásokat köthet azokkal a tagállamokkal, melyek területén a székhely, a technikai helyszín, illetve a tartalék központ található (az ügynökségnek otthont adó tagállamok).
(3) Az ügynökséget ügyvezető igazgatója képviseli.
(4) Az ügynökség székhelye Tallinn (Észtország).
Az 1. cikk (3) bekezdésében, a 3., 4., 5. és 7. cikkben említett fejlesztéshez és üzemeltetési igazgatáshoz kapcsolódó feladatok elvégzésére Strasbourgban (Franciaország) kerül sor.
A valamely nagyméretű IT-rendszer meghibásodása esetén e rendszer működését biztosítani képes tartalék központot Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) állítják fel, ha az e rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszköz rendelkezik tartalék központról.
11. cikk
Felépítés
(1) Az ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:
a)
az igazgatótanács;
b)
az ügyvezető igazgató;
c)
a tanácsadó csoportok.
(2) Az ügynökség szervezeti felépítésében helyet kapnak továbbá a következők:
a)
egy adatvédelmi tisztviselő;
b)
egy biztonsági tisztviselő;
c)
egy számvitelért felelős tisztviselő.
12. cikk
Az igazgatótanács feladatai
(1) Az ügynökség feladatai ellátásának biztosítása érdekében az igazgatótanács:
a)
a 18. cikkel összhangban kinevezi, illetve - adott esetben - felmenti az ügyvezető igazgatót;
b)
fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett és figyelemmel kíséri az igazgató tevékenységét, beleértve az igazgatótanács határozatainak végrehajtását is;
c)
a Bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározza az ügynökség szervezeti felépítését;
d)
a Bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározza az ügynökség eljárási szabályzatát;
e)
az ügyvezető igazgató javaslatát követően jóváhagyja az ügynökség székhelyéről szóló székhely-megállapodást és a 10. cikk (4) bekezdése alapján felállított technikai helyszínre és tartalék központra vonatkozó megállapodásokat az ügynökségnek otthont adó tagállamokkal, amelyeket az ügyvezető igazgató ír alá;
f)
a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a tisztviselők személyzeti szabályzatának 110. cikkében említett, szükséges végrehajtási intézkedéseket;
g)
elfogadja a nemzeti szakértőknek az ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó, szükséges végrehajtási intézkedéseket;
h)
többéves munkaprogramot fogad el a II. fejezetben említett feladatokról, a 17. cikk-ben említett, az ügyvezető igazgató által benyújtott tervezet alapulvételével és a 19. cikkben említett tanácsadó csoportokkal folytatott konzultációt és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően. A többéves munkaprogram az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül többéves költségvetési becslést és előzetes értékeléseket tartalmaz annak érdekében, hogy strukturálják a többéves tervezés célkitűzéseit és különböző szakaszait;
i)
elfogadja a személyzeti politikára vonatkozó többéves tervet és az éves munkaprogram tervezetét, és minden évben március 31-ig benyújtja azokat a Bizottságnak és a költségvetési hatóságnak;
j)
minden évben szeptember 30-ig, és a Bizottság véleményének beszerzését követően, szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével, valamint az éves költségvetési eljárással és az EUMSZ 67-89. cikke hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jogalkotási programmal összhangban elfogadja az ügynökség következő évi munkaprogramját; valamint gondoskodik arról, hogy az elfogadott munkaprogramot továbbítsák az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, illetve közzétegyék azt;
k)
minden évben március 31-ig elfogadja az ügynökség előző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentését, összehasonlítva különösen az elért eredményeket az éves munkaprogram célkitűzéseivel, és legkésőbb ugyanazon év június 15-éig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek; az éves tevékenységi jelentést közzé kell tenni;
l)
a 32. cikknek, a 33. cikk (6) bekezdésének és a 34. cikknek megfelelően ellátja az ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó feladatait, beleértve a 9. cikkben említett kísérleti programok végrehajtását is;
m)
a 34. cikknek megfelelően elfogadja az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat;
n)
kinevez egy, a feladatai ellátását illetően hivatalában független, számvitelért felelős tisztviselőt;
o)
biztosítja a különböző, belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből származó megállapítások és ajánlások megfelelő követését;
p)
a tanácsadó csoportok biztonsági szakértőitől érkező esetleges ajánlások figyelembevételével meghozza a szükséges biztonsági intézkedéseket, beleértve egy biztonsági terv, egy üzletmenet-folytonossági terv és egy katasztrófa-helyreállítási terv elfogadását;
q)
biztonsági tisztviselőt nevez ki;
r)
a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően adatvédelmi tisztviselőt nevez ki;
s)
2012. május 22-ig elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat;
t)
elfogadja az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (4) bekezdése alapján a SIS II, a 767/2008/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése és a 2008/633/IB határozat 17. cikkének (3) bekezdése alapján a VIS technikai működéséről készített jelentéseket;
u)
a 2725/2000/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadja az Eurodac központi egységének tevékenységeiről szóló éves jelentést;
v)
észrevételeket tesz az európai adatvédelmi biztosnak az 1987/2006/EK rendelet 45. cikke és a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése szerinti ellenőrzésekkel kapcsolatos jelentéseire, valamint biztosítja az ellenőrzések megfelelő követését;
w)
statisztikákat tesz közzé a SIS II-ről az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkének (3) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 66. cikkének (3) bekezdése alapján;
x)
a 2725/2000/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése alapján statisztikát készít az Eurodac központi egységének munkájáról;
y)
gondoskodik arról, hogy - a SIS II nemzeti rendszereihez tartozó hivataloknak (N.SIS II) és SIRENE irodáknak az 1987/2006/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében, illetve a 2007/533/IB határozat 7. cikkének (3) bekezdésében említett jegyzékével együtt - évente közzétegyék azoknak az illetékes hatóságoknak a jegyzékét, amelyek jogosultak a SIS II-ben található adatoknak az 1987/2006/EK rendelet 31. cikkének (8) bekezdése, illetve a 2007/533/IB határozat 46. cikkének (8) bekezdése szerinti közvetlen lekérdezésére;
z)
gondoskodik arról, hogy évente közzétegyék a 2725/2000/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése alapján kijelölt hatóságok jegyzékét;
aa)
ellát bármely egyéb - e rendelet szerint - ráruházott feladatot.
(2) Az igazgatótanács tanácsot adhat az ügyvezető igazgatónak bármely, a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztéséhez és üzemeltetési igazgatásához szorosan kapcsolódó kérdésben.
13. cikk
Az igazgatótanács összetétele
(1) Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, valamint a Bizottság két képviselőjéből áll.
(2) Minden tagállam, valamint a Bizottság is jelöl tagokat és póttagokat az igazgatótanácsba, 2012. január 22-ig. Ezen időszak lejártát követően a Bizottság összehívja az igazgatótanácsot. A tagokat távollétükben a póttagjaik képviselik.
(3) Az igazgatótanács tagjait a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszerei terén szerzett tapasztalataik és szakértelmük magas szintje, valamint adatvédelmi szaktudásuk alapján kell kinevezni.
(4) A tagok hivatali ideje négy év. A megbízatás egyszer megújítható. Hivatali idejük lejártával vagy lemondásuk esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg a kinevezésüket meg nem újítják, vagy őket az új tagok fel nem váltják.
(5) A schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az ügynökség tevékenységében. Ezen országok mindegyike egy képviselőt és egy póttagot jelöl az igazgatótanácsba.
14. cikk
Az igazgatótanács elnöksége
(1) Az igazgatótanács tagjai közül elnököt és elnökhelyettest választ.
(2) Az elnök és az elnökhelyettes hivatali ideje két év. Hivatali idejük egyszer megújítható. Ugyanakkor azonban, ha igazgatótanácsi tagságuk a hivatali idejük alatt bármikor megszűnik, a hivatali idejük ugyanezen a napon szintén automatikusan lejár.
(3) Az elnök és az elnökhelyettes kizárólag azon igazgatótanácsi tagok közül választható, akiket olyan tagállamok neveztek ki, akikre nézve az uniós jog alapján teljes mértékben kötelezőek az ügynökség által irányított valamennyi nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközök.
15. cikk
Az igazgatótanács ülései
(1) Az igazgatótanács üléseit az alább felsoroltak bármelyikének kérésére össze kell hívni:
a)
az igazgatótanács elnöke;
b)
tagjai legalább egyharmada;
c)
a Bizottság;
d)
az ügyvezető igazgató.
Az igazgatótanács hathavonta legalább egy rendes ülést tart.
(2) Az ügyvezető igazgató részt vesz az igazgatótanács ülésein.
(3) Az igazgatótanács tagjait olyan szakértők segíthetik, akik tagjai a tanácsadó csoportoknak.
(4) Az Europol és az Eurojust megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2007/533/IB határozat alkalmazásához kapcsolódóan a SIS II-t érintő kérdések szerepelnek a napirenden. Az Europol emellett megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein, amelyeken a 2008/633/IB határozat alkalmazásához kapcsolódóan a VIS-t érintő kérdések szerepelnek a napirenden.
(5) Az igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bármely egyéb olyan személyt, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot.
(6) Az ügynökség titkárságot biztosít az igazgatótanács számára.
16. cikk
Szavazás
(1) E cikk (5) bekezdésének, a 12. cikk (1) bekezdése j) pontjának, valamint a 18. cikk (1) és (7) bekezdésének sérelme nélkül, az igazgatótanács határozatait szavazásra jogosult valamennyi tagjának többségével hozza meg.
(2) A (3) bekezdés sérelme nélkül, az igazgatótanács minden tagja egy szavazattal rendelkezik.
(3) A nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó szavazásban az azon tagállamok által kinevezett tagok vehetnek részt, amelyekre nézve az uniós jog alapján kötelező az ügynökség által irányított nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely jogalkotási eszköz.
Ezen túlmenően Dánia akkor vehet részt egy ilyen nagyméretű IT-rendszerrel kapcsolatos kérdésre vonatkozó szavazásban, ha a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az ilyen nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközt.
(4) A schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok tekintetében a 37. cikk alkalmazandó.
(5) Amennyiben a tagok között nézeteltérés alakul ki azzal kapcsolatban, hogy egy adott szavazás érint-e egy konkrét nagyméretű IT-rendszert vagy sem, a tagok kétharmados többséggel dönthetnek úgy, hogy a szóban forgó rendszer nem érintett.
(6) Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban.
(7) A részletesebb szavazási rendet az ügynökség eljárási szabályzata állapítja meg, különösen azokra a feltételekre vonatkozóan, amelyekkel egy tag a másik tag nevében eljárhat, illetve adott esetben a határozatképesség feltételeire vonatkozóan.
17. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai és hatásköre
(1) Az ügynökséget ügyvezető igazgatója irányítja és képviseli.
(2) Az ügyvezető igazgató feladatai végzése tekintetében nem utasítható. A Bizottság és az igazgatótanács vonatkozó hatásköreinek sérelme nélkül, az ügyvezető igazgató semmilyen kormány vagy más szerv utasításait nem kérheti, és nem hajthatja végre.
(3) A 12. cikk sérelme nélkül, az ügyvezető igazgató kizárólagos felelősséget visel az ügynökségre bízott feladatokért, továbbá a költségvetés végrehajtása tekintetében az Európai Parlament általi éves mentesítési eljárás hatálya alá tartozik.
(4) Az Európai Parlament vagy a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatainak végrehajtásáról.
(5) Az ügyvezető igazgató:
a)
gondoskodik az ügynökség napi igazgatásáról;
b)
biztosítja az ügynökség e rendelettel összhangban történő működését;
c)
e rendelet, annak végrehajtási szabályai és az alkalmazandó jog keretei között előkészíti és végrehajtja az igazgatótanács által elfogadott eljárásokat, határozatokat, stratégiákat, programokat és tevékenységeket;
d)
hatékony rendszert hoz létre és alkalmaz az alábbiak rendszeres ellenőrzésének és értékelésének lehetővé tétele érdekében:
i.
nagyméretű IT-rendszerek, ideértve a statisztikákat is; és
ii.
az ügynökség, ideértve a célkitűzéseinek tényleges és hatékony elérését;
e)
szavazati jog nélkül részt vesz az igazgatótanács ülésein;
f)
gyakorolja a 20. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskört az ügynökség személyzetével kapcsolatban, illetve irányítja a személyzeti kérdéseket;
g)
a tisztviselők személyzeti szabályzatának 17. cikke sérelme nélkül megállapítja a titoktartási követelményeket annak érdekében, hogy az ügynökség megfeleljen az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, valamint a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, továbbá annak érdekében, hogy az ügynökségnek az Eurodac-adatokkal dolgozó személyzetére alkalmazza a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat;
h)
megtárgyalja és - azt követően, hogy az igazgatótanács jóváhagyta - aláírja az ügynökség székhelyéről szóló székhely-megállapodást és a technikai helyszínre és tartalék központra vonatkozó megállapodásokat az ügynökségnek otthont adó tagállamok kormányaival.
(6) Az ügyvezető igazgató különösen az alábbi dokumentumok tervezeteit nyújtja be elfogadásra az igazgatótanácsnak:
a)
az ügynökség éves munkaprogramja és éves tevékenységi jelentése, a tanácsadó csoportokkal való előzetes konzultációt követően;
b)
az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályok;
c)
a többéves munkaprogram;
d)
a következő évre vonatkozó, tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján létrehozott költségvetés;
e)
a személyzeti politikára vonatkozó többéves terv;
f)
a 31. cikkben említett értékelés elvégzésére vonatkozó megbízás;
g)
az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályok;
h)
a szükséges biztonsági intézkedések, beleértve egy biztonsági tervet, egy üzletmenet-folytonossági tervet és egy katasztrófa-helyreállítási tervet is;
i)
a 12. cikk (1) bekezdésének t) pontjában említett, az egyes nagyméretű IT-rendszerek technikai működéséről szóló jelentések, valamint a 12. cikk (1) bekezdésének u) pontjában említett, az Eurodac központi egységének tevékenységeiről szóló éves jelentés, amelyek az ellenőrzés és az értékelés eredményein alapulnak;
j)
a 12. cikk (1) bekezdésének y) pontjában említett, a SIS II-ben található adatok közvetlen lekérdezésére jogosult illetékes hatóságok - így az N.SIS II hivatalok és SIRENE irodák - és a 12. cikk (1) bekezdésének z) pontjában említett hatóságok közzétételre szánt éves jegyzéke.
(7) Az ügyvezető igazgató ellát bármely egyéb, e rendeletben meghatározott feladatot.
18. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése
(1) Az ügyvezető igazgatót az igazgatótanács nevezi ki ötéves hivatali időre a Bizottság által megrendezett nyílt versenyvizsga keretében kiválasztott alkalmas jelöltek listájáról. A kiválasztási eljárás keretében pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és egyéb helyeken. Az igazgatótanács ismételt eljárást kérhet, amennyiben nincs megelégedve a listán szereplő egyetlen jelölt alkalmasságával sem. Az igazgatótanács az ügyvezető igazgatót érdemei, a nagyméretű IT-rendszerek területén szerzett tapasztalatai, igazgatási, pénzügyi és irányítási képességei, valamint adatvédelmi ismeretei alapján nevezi ki. Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezéséről szóló határozatát a szavazásra jogosult valamennyi tag kétharmados többségével hozza meg.
(2) Kinevezése előtt az igazgatótanács által kiválasztott jelöltet felkérik az Európai Parlament illetékes bizottsága(i) előtti nyilatkozattételre és az ezen bizottság(ok) tagjai által feltett kérdések megválaszolására. A nyilatkozatot követően az Európai Parlament véleményt fogad el, amelyben kifejti a kiválasztott jelölttel kapcsolatos nézetét. Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet arról, hogy véleményét milyen módon vették figyelembe. A jelölt kinevezéséig a véleményt személyes és bizalmas információként kell kezelni.
(3) Az ötéves hivatali időszak leteltét megelőző kilenc hónap folyamán az igazgatótanács - a Bizottsággal szorosan egyeztetve - értékelést készít, amelyben különösen az ügyvezető igazgató első hivatali időszaka során elért eredményeket és megvalósításuk módját veszi figyelembe.
(4) Az igazgatótanács - az értékelő jelentés figyelembevételével, és kizárólag azokban az esetekben, ha ezt az ügynökség célkitűzései és feladatai indokolják - az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal, legfeljebb három évvel meghosszabbíthatja.
(5) Amennyiben az igazgatótanács meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató hivatali idejét, erről a szándékáról tájékoztatja az Európai Parlamentet. A hivatali idő meghosszabbítását megelőző hónap folyamán az ügyvezető igazgatót felkérik az Európai Parlament illetékes bizottsága(i) előtti nyilatkozattételre és az ezen bizottság(ok) tagjai által feltett kérdések megválaszolására.
(6) Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.
(7) Az ügyvezető igazgatót az igazgatótanács mentheti fel. Az igazgatótanács az erre vonatkozó határozatát a szavazásra jogosult valamennyi tagja kétharmados többségével hozza meg.
19. cikk
Tanácsadó csoportok
(1) Az alábbi tanácsadó csoportok támogatják az igazgatótanácsot a nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos szakértelmükkel és különösen az éves munkaprogram és az éves tevékenységi jelentés elkészítésével összefüggésben:
a)
SIS II tanácsadó csoport;
b)
VIS tanácsadó csoport;
c)
Eurodac tanácsadó csoport;
d)
bármely egyéb, valamely nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoport, ha a nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszköz így rendelkezik.
(2) Valamennyi tagállam, amelyre nézve az uniós jog alapján kötelező egy adott nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó valamely jogalkotási eszköz, valamint a Bizottság egy-egy tagot nevez ki az adott nagyméretű IT- rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, megújítható, hároméves időtartamra.
Dánia is kinevez egy tagot egy adott nagyméretű IT- rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba, amennyiben a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 4. cikke értelmében úgy dönt, hogy végrehajtja nemzeti jogában az adott nagyméretű IT-rendszer fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközt.
A schengeni vívmányok és az Eurodac-kal, valamint egyéb nagyméretű IT-rendszerekkel kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult valamennyi ország, amely részt vesz egy adott nagyméretű IT-rendszerben, egy-egy tagot nevez ki az ezen nagyméretű IT-rendszerrel foglalkozó tanácsadó csoportba.
(3) Az Europol és az Eurojust egyaránt képviselőt nevezhet ki a SIS II tanácsadó csoportba. Az Europol emellett képviselőt nevezhet ki a VIS tanácsadó csoportba is.
(4) Az igazgatótanács tagjai nem lehetnek tagjai egyik tanácsadó csoportnak sem. Az ügyvezető igazgató vagy az ügyvezető igazgató képviselője megfigyelői minőségben jogosult részt venni a tanácsadó csoportok valamennyi ülésén.
(5) Az ügynökség eljárási szabályzatában kell megállapítani a tanácsadó csoportok működésére és együttműködésére vonatkozó eljárásokat.
(6) A vélemények kialakítása során az egyes tanácsadó csoportok tagjai mindent megtesznek a konszenzus elérése érdekében. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérni, akkor a vélemény a tagok többségének indokolással ellátott álláspontját tartalmazza. Rögzíteni kell az indokolással ellátott kisebbségi állásponto(ka)t is. A 16. cikk (3) és (4) bekezdése megfelelően alkalmazandó. A schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országokat képviselő tagok számára is engedélyezett a véleménynyilvánítás azon kérdésekről, amelyekről nem jogosultak szavazni.
(7) Mindegyik tagállam és a schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult valamennyi ország segíti a tanácsadó csoportok tevékenységét.
(8) A 14. cikk értelemszerűen alkalmazandó a tanácsadó csoportok elnökségére.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
20. cikk
Személyzet
(1) Az ügynökség személyzetére és az ügyvezető igazgatóra a személyzeti szabályzat, valamint a személyzeti szabályzat alkalmazásának céljából az Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.
(2) A személyzeti szabályzat végrehajtása szempontjából az ügynökség a tisztviselők személyzeti szabályzata 1a. cikkének (2) bekezdése értelmében vett ügynökségnek minősül.
(3) Saját személyzete vonatkozásában az ügynökség gyakorolja a tisztviselők személyzeti szabályzatában a kinevezésre, illetve az alkalmazási feltételekben a szerződéskötésre feljogosított hatóságra ruházott hatáskört.
(4) Az ügynökség személyzete tisztviselőkből, ideiglenes, illetve szerződéses alkalmazottakból áll. Az igazgatótanács évente hozzájárulását adja, amennyiben az ügyvezető igazgató által megújítani kívánt szerződések - az alkalmazási feltételek értelmében - határozatlan idejű szerződésekké válnának.
(5) Az ügynökség az érzékenynek tekintett pénzügyi feladatok elvégzésére nem alkalmazhat ideiglenes munkaerőt.
(6) A Bizottság és a tagállamok ideiglenes jelleggel tisztviselőket, illetve nemzeti szakértőket küldhetnek az ügynökséghez. E célból az igazgatótanács - a személyzeti politikára vonatkozó többéves terv figyelembevételével - elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket.
(7) A tisztviselők személyzeti szabályzata 17. cikkének sérelme nélkül, az ügynökség megfelelő szabályokat alkalmaz a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségekre.
(8) Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a tisztviselők személyzeti szabályzatának 110. cikkében említett szükséges végrehajtási intézkedéseket.
21. cikk
Közérdek
Az igazgatótanács tagjai, az ügyvezető igazgató és a tanácsadó csoportok tagjai vállalják, hogy a köz érdekében járnak el. E célból évente, írásban nyilvános kötelezettségvállalási nyilatkozatot tesznek.
Az igazgatótanács tagjainak jegyzékét közzéteszik az ügynökség honlapján.
22. cikk
Székhely-megállapodások, valamint a technikai helyszínre és a tartalék központra vonatkozó megállapodások
Az ügynökségnek a neki otthont adó tagállamokban biztosítandó elhelyezésre és az ezen tagállamok által nyújtandó szolgáltatásokra vonatkozó szükséges rendelkezéseket, valamint az ügyvezető igazgatóra, az igazgatótanács tagjaira, az ügynökség személyzetére és családtagjaikra az ügynökségnek otthont adó tagállamokban alkalmazandó külön szabályokat az ügynökség székhelyét megállapító székhely-megállapodásban, illetve a technikai helyszínre és a tartalék központra vonatkozó megállapodásokban kell meghatározni, amelyeket az ügynökség és az ügynökségnek otthont adó tagállamok az igazgatótanács jóváhagyását követően kötnek meg.
23. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az ügynökségre.
24. cikk
Felelősség
(1) Az ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog szabályozza.
(2) Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik, hogy az ügynökség által kötött valamely szerződésben található bármilyen választott bírósági kikötés alapján ítéletet hozzon.
(3) Szerződésen kívüli felelősség esetén az ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.
(4) A (3) bekezdésben említett kártérítéssel összefüggő jogviták elbírálására az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
(5) Az ügynökség személyzetének az ügynökséggel szemben fennálló személyes felelősségére a személyzeti szabályzatban megállapított rendelkezések irányadók.
25. cikk
Nyelvhasználati szabályok
(1) Az ügynökségre az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendelet (30) alkalmazandó.
(2) Az EUMSZ 342. cikke alapján hozott határozatok sérelme nélkül, a 12. cikk (1) bekezdésének j) és k) pontjában említett éves munkaprogramot és éves tevékenységi jelentést az Unió intézményeinek összes hivatalos nyelvén elkészítik.
(3) Az ügynökség tevékenységéhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.
26. cikk
Hozzáférés a dokumentumokhoz
(1) Az ügyvezető igazgató javaslata alapján az igazgatótanács 2012. december 1-jétől számított hat hónapon belül - az 1049/2001/EK rendeletnek megfelelően - elfogadja az ügynökség dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó szabályokat.
(2) Az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján az ügynökség által hozott határozatok ellen - az EUMSZ 228., illetve 263. cikkében meghatározott feltételek szerint - panasszal lehet fordulni az európai ombudsmanhoz vagy keresetet lehet benyújtani az Európai Unió Bíróságához.
27. cikk
Tájékoztatás és kommunikáció
(1) Az ügynökség a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközöknek megfelelően, valamint a feladatkörébe tartozó területeken saját kezdeményezésére tájékoztatást nyújt. Különösen azt biztosítja, hogy a munkájával kapcsolatosan a 12. cikk (1) bekezdésének j), k), w) és y) pontjában, valamint a 33. cikk (8) bekezdésében meghatározott közzétételen túl a nyilvánosság és bármely érdekelt fél gyorsan tárgyilagos, megbízható és könnyen érthető felvilágosítást kapjon.
(2) Az igazgatótanács megállapítja az (1) bekezdés alkalmazásához szükséges gyakorlati rendelkezéseket.
28. cikk
Adatvédelem
(1) A nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközökben megállapított adatvédelmi rendelkezések sérelme nélkül, az ügynökség által e rendelettel összhangban feldolgozott információkra a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.
(2) Az igazgatótanács megállapítja a 45/2001/EK rendelet - és különösen az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozó 8. szakasz - ügynökség általi alkalmazásának szabályait.
29. cikk
A minősített információk és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályok
(1) Az ügynökség a Bizottság eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatban (31) megállapított biztonsági elveket alkalmazza, ideértve a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket és a fizikai biztonságra vonatkozó intézkedéseket is.
(2) Az ügynökség alkalmazza továbbá a nem minősített érzékeny információk feldolgozása tekintetében a Bizottság által elfogadott és végrehajtott biztonsági elveket.
(3) Az igazgatótanács a 2. cikk és a 12. cikk (1) bekezdésének p) pontja alapján határoz az ügynökségnek - a megfelelő biztonsági elvek teljesítéséhez szükséges - szervezeti felépítéséről.
30. cikk
Az ügynökség biztonsága
(1) Az ügynökség felel a biztonságért és a rend fenntartásáért az általa használt épületekben, helyiségekben és földterületen. Az ügynökség a nagyméretű IT-rendszerek fejlesztését, létrehozását, működtetését és használatát szabályozó jogalkotási eszközök vonatkozó rendelkezéseit és biztonsági elveit alkalmazza.
(2) Az ügynökségnek otthont adó tagállamok hatékony és megfelelő intézkedéseket hoznak a rendnek és a biztonságnak az ügynökség által használt épületek, helyiségek és földterület közvetlen közelében történő fenntartása érdekében, továbbá az ügynökség székhelyét megállapító, vonatkozó székhely-megállapodásnak, illetve a technikai helyszínről és a tartalék központról szóló megállapodásoknak megfelelően gondoskodnak az ügynökség megfelelő védelméről amellett, hogy szabad bejárást biztosítanak ezen épületekbe, helyiségekbe és földterületre az ügynökség által felhatalmazott személyek részére.
31. cikk
Értékelés
(1) 2012. december 1-jét követő három éven belül, azt követően pedig négyévente a Bizottság, az igazgatótanáccsal szorosan egyeztetve értékeli az ügynökség tevékenységét. Az értékelés során megvizsgálja, hogy az ügynökség milyen módon és mértékben járul hozzá ténylegesen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatásához, illetve látja el az e rendeletben meghatározott feladatait. Az értékelés során megvizsgálja továbbá az ügynökségnek egy összehangolt, költséghatékony és koherens, uniós szintű informatikai környezet kialakítását célzó, az elkövetkező években kialakítandó uniós stratégiával összefüggésben betöltött szerepét.
(2) Az (1) bekezdésben említett értékelés alapján a Bizottság - az igazgatótanáccsal folytatott konzultációt követően - elkészíti az e rendelettel kapcsolatos változtatásokra vonatkozó ajánlásait, a rendelet és az (1) bekezdésben említett uniós stratégia közötti nagyobb összhang megteremtése érdekében is. A Bizottság az említett ajánlásokat az igazgatótanács véleményével és megfelelő javaslatokkal együtt továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az európai adatvédelmi biztosnak.
V. FEJEZET
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
32. cikk
Költségvetés
(1) Az egyéb bevételi források sérelme nélkül az ügynökség bevételei a következők:
a)
az Európai Unió általános költségvetésében szereplő uniós támogatás (a Bizottságra vonatkozó szakasz);
b)
a schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok hozzájárulása;
c)
a tagállamok bármely pénzügyi hozzájárulása.
(2) Az ügynökség kiadásai többek között tartalmazzák a személyzet illetményét, az igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket, valamint az ügynökség által kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat. Az ügyvezető igazgató évente - az ügynökség által elvégzett tevékenységek figyelembevételével, a létszámtervvel együtt - elkészíti az ügynökség következő pénzügyi évi tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás tervezetét, és megküldi azt az igazgatótanácsnak.
(3) Az ügynökség bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.
(4) Az ügyvezető igazgató által készített tervezet alapján az igazgatótanács elfogadja az ügynökség következő pénzügyi évi tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás tervezetét.
(5) Az igazgatótanács évente legkésőbb február 10-ig elküldi a Bizottságnak és a schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak az ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás tervezetét és az azt alátámasztó általános iránymutatásokat, továbbá minden év március 31-ig a tervezett költségvetésre vonatkozó végleges kimutatást.
(6) Az igazgatótanács minden év március 31-ig benyújtja a Bizottságnak és a költségvetési hatóságnak az alábbi dokumentumokat:
a)
az éves munkaprogramjának tervezetét;
b)
a Bizottság által meghatározott iránymutatások szerint elkészített, a személyzeti politikára vonatkozó naprakész többéves tervét;
c)
a személyzeti szabályzat meghatározása szerinti tisztviselők, ideiglenes és szerződéses alkalmazottak számára vonatkozó tájékoztatást az n-1 és az n év tekintetében, valamint az n + 1 évre szóló ezzel kapcsolatos becslést;
d)
az ügynökségnek otthont adó tagállamok által az ügynökség részére nyújtott természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó tájékoztatást;
e)
az eredménykimutatás egyenlegére vonatkozó becslést az n-1 év tekintetében.
(7) A tervezett költségvetésre vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi a költségvetési hatóság részére.
(8) A tervezett költségvetésre vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett tervezett összegeket és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd azt az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti.
(9) A költségvetési hatóság engedélyezi az ügynökségnek juttatandó támogatási előirányzatokat. A költségvetési hatóság elfogadja az ügynökség létszámtervét.
(10) Az ügynökség költségvetését az igazgatótanács fogadja el. Az ügynökség költségvetése az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.
(11) A költségvetés bármilyen módosítása esetén, beleértve a létszámterv módosítását is, ugyanezt az eljárást kell követni.
(12) Az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot, ha bármilyen olyan projekt megvalósítását tervezi, amely a költségvetésének finanszírozására jelentős pénzügyi kihatással lehet, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például az épületek bérlése, illetve vétele. Az igazgatótanács erről a Bizottságot, valamint a schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országokat is tájékoztatja. Amennyiben a költségvetési hatóság valamelyik ága véleményt kíván nyilvánítani, a projekttel kapcsolatos értesítés kézhezvételét követő két héten belül értesíti az igazgatótanácsot véleménynyilvánítási szándékáról. Válasz hiányában az ügynökség lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.
33. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) Az ügynökség költségvetését annak ügyvezető igazgatója hajtja végre.
(2) Az ügyvezető igazgató évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó valamennyi információt.
(3) Az ügynökség számvitelért felelős tisztviselője a következő év március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az ügynökség előzetes beszámolóját, a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó éves jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője összevonja az intézmények és a decentralizált szervek előzetes beszámolóit az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 128. cikkével összhangban.
(4) Az ügynökség számvitelért felelős tisztviselője a következő év március 31-éig a költségvetési hatóságnak is megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó jelentést.
(5) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikke alapján, az ügynökség előzetes beszámolójára vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségi körében elkészíti az ügynökség végleges beszámolóját, és azt véleményezésre továbbítja az igazgatótanácsnak.
(6) Az igazgatótanács véleményezi az ügynökség végleges beszámolóját.
(7) Az ügyvezető igazgató a végleges beszámolót, az igazgatótanács véleményével együtt, a következő év július 1-jéig megküldi a költségvetési hatóságnak, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, továbbá a schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak.
(8) A végleges beszámolót közzé kell tenni.
(9) Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.
(10) Az Európai Parlament kérésére az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató benyújt minden olyan információt, amely a mentesítési eljárás adott pénzügyi évre történő szabályszerű alkalmazásához szükséges.
(11) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15-e előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.
34. cikk
Pénzügyi szabályok
Az ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok nem térhetnek el a 2343/2002/EK, Euratom rendelettől, kivéve, ha az ilyen eltérést kifejezetten megkívánja az ügynökség működése, és ha a Bizottság ehhez előzetesen hozzájárult.
35. cikk
A csalás elleni küzdelem
(1) A csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK rendelet alkalmazandó.
(2) Az ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul kiadja az ügynökség valamennyi alkalmazottjára alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.
(3) A finanszírozásra vonatkozó döntések és az ezekből eredő végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket folytathat az ügynökség finanszírozásának kedvezményezettjeinél és az annak elosztásáért felelős személyeknél.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
36. cikk
Előkészítő intézkedések
(1) Az ügynökség létrehozásáért és kezdeti működtetéséért a Bizottság felelős, mindaddig, amíg az előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges operatív kapacitással.
(2) E célból mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató az igazgatótanács általi, a 18. cikkel összhangban történő kinevezését követően hivatalba nem lép, a Bizottság ideiglenes alapon, korlátozott számban tisztviselőket jelölhet ki, köztük egy, az ügyvezető igazgató feladatait ellátó tisztviselővel. Az ideiglenes ügyvezető igazgatót kizárólag az igazgatótanácsnak a 13. cikk (2) bekezdésével összhangban történő összehívását követően lehet kijelölni.
Ha az ideiglenes ügyvezető igazgató nem teljesíti az e rendeletben meghatározott kötelezettségeit, az igazgatótanács kérheti a Bizottságot, hogy új ideiglenes ügyvezető igazgatót jelöljön ki.
(3) Az ideiglenes ügyvezető igazgató az igazgatótanács jóváhagyását követően az ügynökség költségvetése alapján rendelkezésre álló hitelkeret által fedezett valamennyi kifizetést engedélyezheti, valamint szerződéseket - köztük az ügynökség létszámtervének elfogadását követően személyzeti szerződéseket is - köthet. Az igazgatótanács indokolt esetben korlátozhatja az ideiglenes ügyvezető igazgató hatáskörét.
37. cikk
A schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részvétele
A schengeni vívmányok és az Eurodac-kal kapcsolatos intézkedések végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok társulási megállapodásainak vonatkozó rendelkezései alapján olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek többek között meghatározzák ezen országoknak az ügynökség munkájában való részvétele jellegét és mértékét, valamint annak részletes szabályait, köztük a pénzügyi hozzájárulásokra, a személyzetre és a szavazati jogra vonatkozó rendelkezéseket.
38. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Az ügynökség 2012. december 1-jétől kezdi meg a 3-9. cikkben meghatározott feladatai ellátását.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződésekkel összhangban.
Kelt Strasbourgban, 2011. október 25-én.