KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 10. juni 2010
om retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF
(meddelt under nummer K(2010) 3751)
(2010/335/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1), særlig bilag V, del C, punkt 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 2009/28/EF fastsætter regler for beregning af drivhusgaseffekten af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de tilsvarende fossile brændstoffer, der sammenlignes med, som tager højde for emissioner fra ændringer i kulstoflagre forårsaget af ændringer i arealanvendelsen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (2) indeholder tilsvarende regler for biobrændstoffer.
(2)
Kommissionen bør udarbejde sine retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med udgangspunkt i retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser af 2006 fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer, IPCC. De retningslinjer vedrørte nationale drivhusgasopgørelser og har ikke en form, som er let at forstå for de økonomiske aktører. Hvis der i IPCC’s retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser mangler de nødvendige oplysninger for produktion af biobrændstof og flydende biobrændsel, eller hvis sådanne oplysninger ikke er tilgængelige, er det derfor passende at trække på andre videnskabelige datakilder.
(3)
Ved beregning af kulstoflagrene i organisk materiale i jorden bør der tages højde for klima, jordtype, arealdække, arealforvaltning og kulstoftilførsel. For mineraljord er IPCC’s Tier 1-metodologi for organisk kulstof i jorden en passende metode til formålet, da den kan anvendes globalt. For organisk jord tages der i IPCC’s metodologi navnlig højde for kulstoftab efter jorddræning, men kun udtrykt som årlige tab. Da jorddræning normalt fører til stort tab af kulstofbeholdning, som ikke kan opvejes af drivhusgasbesparelsen for biobrændstoffer eller flydende biobrændsler, og da afvanding af tørvebundsarealer er forbudt i henhold til bæredygtighedskriterierne i direktiv 2009/28/EF, er det tilstrækkeligt at fastsætte generelle regler for bestemmelse af organisk kulstof i jorden eller kulstoftab for organisk jord.
(4)
Til beregning af kulstoflageret i levende biomasse og dødt organisk materiale vil en metode med lav kompleksitet svarende til IPCC’s Tier 1-metodologi for vegetation være passende. Ifølge den metodologi er det rimeligt at antage, at hele kulstoflageret i levende biomasse og dødt organisk materiale går tabt, når et areal omlægges. Dødt organisk materiale har sædvanligvis kun mindre betydning ved arealomlægning til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, men der bør i det mindste for lukkede skove tages højde for det.
(5)
Ved beregning af drivhusgaseffekten ved arealomlægning bør de økonomiske aktører kunne benytte faktiske værdier for kulstoflagre i forbindelse med referencearealanvendelsen og arealanvendelsen efter omlægningen. De bør også kunne anvende faste værdier, som bør stilles til rådighed i disse retningslinjer. Det er dog ikke nødvendigt at stille faste værdier for usandsynlige kombinationer af klima og jordtype til rådighed.
(6)
Bilag V til direktiv 2009/28/EF beskriver metoden til beregning af drivhusgaseffekt og omfatter regler for beregning af de årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen. De retningslinjer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, fastlægger regler for beregning af kulstoflagre i jorden, som supplerer reglerne i bilag V -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Retningslinjerne for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF findes i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. június 10.)
a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének alkalmazásában a talajban lévő kötöttszén-készletek kiszámításával kapcsolatos iránymutatásról
(az értesítés a C(2010) 3751. számú dokumentummal történt)
(2010/335/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak V. melléklete C. részének 10. pontjára,
mivel:
(1)
A 2009/28/EK irányelv meghatározza a bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és azok fosszilisüzemanyag-komparátorai által az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításának szabályait, a földhasználat megváltozásából eredő kötöttszénkészlet-változások nyomán keletkező kibocsátásokat is figyelembe véve. A benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szintén tartalmaz ilyen vonatkozású rendelkezéseket a bioüzemanyagok tekintetében.
(2)
A talajban lévő kötöttszén-készletek kiszámításával kapcsolatos bizottsági iránymutatást célszerű az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) által az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzéke tekintetében 2006-ban kiadott iránymutatásokra alapozni. Mivel ez utóbbi iránymutatások azonban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nemzeti jegyzékeinek összeállítását hivatottak segíteni, az adatokat nem olyan formában taglalják, hogy azokat a gazdasági szereplők közvetlenül alkalmazni tudnák. Ennek megfelelően indokolt más tudományos forrásokból is meríteni a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók előállítását érintő azon esetekben, amelyekkel kapcsolatban hiányoznak vagy nem állnak rendelkezésre adatok az üvegházhatású gázok kibocsátásának nemzeti jegyzékeihez készült IPCC-iránymutatásokban.
(3)
A talaj szervesanyag-tartalmában kötött szénkészlet kiszámításakor indokolt figyelembe venni az éghajlatot, a talaj típusát, a felszín borítását, a területgazdálkodási gyakorlatot és a mezőgazdasági inputot (ráfordítás). Ásványi talajok esetében a talaj szervesszén-tartalmának meghatározásához az átfogó képet nyújtó alapszintű IPCC-módszertan megfelelő eljárásnak minősül. Szerves talajok esetében az IPCC-módszertan kifejezetten a területek lecsapolásából fakadó szénveszteséggel számol, azzal is csak éves szinten. Mivel a lecsapolás általában nagy kötöttszénkészlet-veszteséget eredményez, amely nem ellensúlyozható a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók révén megtakarítható üvegházhatásúgáz-kibocsátással, és mivel a 2009/28/EK irányelvben foglalt fenntarthatósági kritériumok értelmében a tőzeges őslápok lecsapolása tilalom hatálya alá esik, a talaj szervesszén-tartalmának, illetve a szerves talajok szénveszteségének meghatározásához elegendő általános szabályokat rögzíteni.
(4)
Az élő biomassza és a holt szerves anyagok kötöttszén-készletének kiszámításához kevésbé összetett módszer is alkalmazható, amennyiben megfelel a vegetációval kapcsolatos alapszintű IPCC-módszertannak. Az említett módszertan szerint okkal feltételezhető, hogy az élő biomassza és a holt szerves anyagok teljes kötöttszén-készlete elvész a talajból a földterület művelési ágának megváltoztatásakor. A holt szerves anyagok jelentősége általában nem számottevő abból a szempontból, hogy a földterület művelési ágát bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók előállításához szükséges növények termesztésére váltják-e, ám érdemes figyelembe venni őket legalább a zárt erdők esetében.
(5)
A művelési ág megváltoztatása által az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításakor a gazdasági szereplőknek a kiindulási földhasználathoz (alaphelyzet) és a művelési ág megváltoztatása utáni földhasználathoz kapcsolódó kötöttszén-készletek tényleges értékeit szükséges figyelembe venniük. A számításokhoz alapértékekre is szükségük lesz, amelyeket helyénvaló ezekben az iránymutatásokban megadni. Az éghajlati viszonyok és talajtípusok valószínűtlen kombinációira vonatkozóan azonban ezeket szükségtelen meghatározni.
(6)
A 2009/28/EK irányelv V. melléklete meghatározza az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításának módszereit, valamint a földhasználat megváltozása által éves szinten okozott kötöttszénkészlet-változások kiszámításának szabályait. Az ehhez a határozathoz csatolt iránymutatások az V. mellékletet rendelkezéseit kiegészítve rögzítik a talajban lévő kötöttszén-készletek kiszámításának szabályait,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009/28/EK irányelv V. mellékletének alkalmazásában a talajban lévő kötöttszén-készletek kiszámításával kapcsolatos iránymutatásokat e határozat melléklete tartalmazza.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2010. június 10-én.