EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2011/35/EU
af 5. april 2011
om fusioner af aktieselskaber
(kodifikation)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 50, stk. 2, litra g),
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets tredje direktiv 78/855/EØF af 9. oktober 1978 med hjemmel i traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om fusioner af aktieselskaber (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.
(2)
Den samordning, som er foreskrevet i artikel 50, stk. 2, litra g), i traktaten og i den almindelige plan for ophævelse af begrænsninger i etableringsfriheden (5), blev påbegyndt med Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (6).
(3)
Denne samordning fortsattes for så vidt angår stiftelse af aktieselskaber og bevarelse af og ændringer i deres kapital med Rådets andet direktiv 77/91/EØF af 13. december 1976 om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 58, stk. 2, i traktaten nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelsen af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (7), og, for så vidt angår årsregnskaberne for visse selskabsformer, med Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (8).
(4)
Beskyttelse af selskabsdeltagernes og tredjemands interesser kræver, at medlemsstaternes lovgivning om fusion af aktieselskaber samordnes, og alle medlemsstater bør indføre fusionsregler i deres retsorden.
(5)
I forbindelse med denne samordning er det særligt vigtigt at sikre, at aktionærerne i de selskaber, der fusionerer, informeres i tilstrækkeligt omfang og så objektivt som muligt om fusionens virkninger, og at deres rettigheder beskyttes på en egnet måde. Der er imidlertid ingen grund til at kræve, at en uafhængig sagkyndig skal foretage en undersøgelse af fusionsplanen for aktionærerne, hvis alle aktionærer er enige om, at undersøgelsen er unødvendig.
(6)
Reglerne om beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder, bedrifter eller dele af virksomheder eller bedrifter findes for tiden i Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (9).
(7)
Kreditorerne, herunder indehavere af obligationer samt indehavere af andre værdipapirer i de selskaber, der fusionerer, bør beskyttes mod at lide tab ved fusionen.
(8)
Offentlighed, som foreskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 48, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (10), bør udvides til også at omfatte fusioner, således at tredjemand i tilstrækkeligt omfang informeres herom.
(9)
Det er nødvendigt at udstrække de garantier, der ydes deltagerne og tredjemand ved gennemførelse af fusioner, til også at gælde visse andre retlige fremgangsmåder, der på væsentlige områder udviser lighedspunkter med fusion, for at undgå at denne beskyttelse kan omgås.
(10)
For at øge retssikkerheden i forholdet mellem de deltagende selskaber, mellem disse og tredjemand og mellem aktionærerne indbyrdes, er det nødvendigt at begrænse ugyldighedstilfældene ved så vidt muligt at afhjælpe mangler ved fusionen, og ved at sætte en kort frist til fremsættelse af ugyldighedsindsigelsen.
(11)
Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne -
VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
KAPITEL 1
ANVENDELSESOMRÅDE
Artikel 1
1. De samordningsforanstaltninger, som dette direktiv foreskriver, finder anvendelse på medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser for følgende selskabsformer:
-
i Belgien:
-
la société anonyme/de naamloze vennootschap
-
i Bulgarien:
-
акционерно дружество
-
i Den Tjekkiske Republik:
-
akciová společnost
-
i Danmark:
-
aktieselskaber
-
i Tyskland:
-
die Aktiengesellschaft
-
i Estland:
-
aktsiaselts
-
i Irland:
-
public companies limited by shares, og public companies limited by guarantee having a share capital
-
i Grækenland:
-
ανώνυμη εταιρία
-
i Spanien:
-
la sociedad anónima
-
i Frankrig:
-
la société anonyme
-
i Italien:
-
la società per azioni
-
på Cypern:
-
Δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές, δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο
-
i Letland:
-
akciju sabiedrība
-
i Litauen:
-
akcinė bendrovė
-
i Luxembourg:
-
la société anonyme
-
i Ungarn:
-
részvénytársaság
-
på Malta:
-
kumpannija pubblika/public limited liability company, kumpannija privata/private limited liability company
-
i Nederlandene:
-
de naamloze vennootschap
-
i Østrig:
-
die Aktiengesellschaft
-
i Polen:
-
spółka akcyjna
-
i Portugal:
-
a sociedade anónima
-
i Rumænien:
-
societate pe acțiuni
-
i Slovenien:
-
delniška družba
-
i Slovakiet:
-
akciová spoločnosť
-
i Finland:
-
julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag
-
i Sverige:
-
aktiebolag
-
i Det forenede Kongerige:
-
public companies limited by shares, og public companies limited by guarantee having a share capital.
2. Medlemsstaterne kan undlade at anvende dette direktiv på kooperative selskaber, der er oprettet under en af de i stk. 1 anførte selskabsformer. I det omfang medlemsstaternes lovgivning benytter sig af denne mulighed, skal det pålægges disse selskaber at anføre udtrykket »kooperativt selskab« på alle de i artikel 5 i direktiv 2009/101/EF omhandlede dokumenter.
3. Medlemsstaterne kan undlade at anvende dette direktiv, såfremt et eller flere af de selskaber, der overtages eller ophører, er under for konkurs, akkord eller en anden lignende procedure.
KAPITEL II
BESTEMMELSER OM FUSION VED ET SELSKABS OVERTAGELSE AF ET ELLER FLERE ANDRE SELSKABER OG OM FUSION VED STIFTELSE AF ET NYT SELSKAB
Artikel 2
Medlemsstaterne træffer med hensyn til de selskaber, der er undergivet deres lovgivning, bestemmelser om fusion ved et selskabs overtagelse af et eller flere andre selskaber og om fusion ved stiftelse af et nyt selskab.
Artikel 3
1. I dette direktiv forstås ved »fusion ved overtagelse« den fremgangsmåde, hvorved et eller flere selskaber ved opløsning uden likvidation overdrager deres aktiver og passiver som helhed til et andet selskab mod vederlag i form af aktier i det overtagende selskab til aktionærerne i det eller de overtagne selskaber og eventuelt et kontant udligningsbeløb, der ikke kan overstige 10 % af de pågældende aktiers pålydende værdi eller, ved aktier uden pålydende værdi, af den bogførte pariværdi.
2. I henhold til en medlemsstats lovgivning kan der også ske fusion ved overtagelse af et eller flere selskaber i likvidation, såfremt de endnu ikke har påbegyndt udlodning af deres aktiver til aktionærerne.
Artikel 4
1. I dette direktiv forstås ved »fusion ved stiftelse af et nyt selskab« den fremgangsmåde, hvorved flere selskaber ved opløsning uden likvidation overdrager deres aktiver og passiver som helhed til et selskab, som de stifter, mod vederlag i form af aktier i det nye selskab til deres aktionærer og eventuelt et kontant udligningsbeløb, der ikke kan overstige 10 % af de pågældende aktiers pålydende værdi eller, ved aktier uden pålydende værdi, af den bogførte pariværdi.
2. I henhold til en medlemsstats lovgivning kan der også ske fusion ved stiftelse af et nyt selskab, når et eller flere af de ophørende selskaber er i likvidation, såfremt de endnu ikke har påbegyndt udlodning af deres aktiver til aktionærerne.
KAPITEL III
FUSION VED OVERTAGELSE
Artikel 5
1. De fusionerende selskabers administrations- eller ledelsesorganer udarbejder en skriftlig fusionsplan.
2. Fusionsplanen skal i det mindste indeholde følgende oplysninger:
a)
de fusionerende selskabers form, navn og vedtægtsmæssige hjemsted
b)
aktiernes ombytningsforhold og i givet fald de kontante udligningsbeløbs størrelse
c)
de nærmere regler for tildeling af aktier i det overtagende selskab
d)
det tidspunkt, fra hvilket disse aktier giver ret til andel i udbytte samt ethvert særligt forhold, der berører denne ret
e)
det tidspunkt, fra hvilket det overtagne selskabs handlinger regnskabsmæssigt anses som foretaget for det overtagende selskabs regning
f)
de rettigheder, som det overtagende selskab tilsikrer aktionærer med særlige rettigheder og indehavere af andre værdipapirer end aktier, eller de foranstaltninger, der foreslås vedrørende disse personer
g)
enhver særlig fordel, der gives de i artikel 10, stk. 1, omhandlede sagkyndige samt medlemmerne af de fusionerende selskabers administrations-, ledelses-, tilsyns- eller kontrolorganer.
Artikel 6
Fusionsplanen skal offentliggøres for hvert af de fusionerende selskaber efter den fremgangsmåde, der er fastsat i hver medlemsstats lovgivning, i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 2009/101/EF mindst en måned forud for dagen for den generalforsamling, der skal træffe bestemmelse om fusionsplanen.
Ethvert af de fusionerende selskaber fritages fra det krav om offentliggørelse, som er fastlagt i artikel 3 i direktiv 2009/101/EF, hvis selskabet i en sammenhængende periode, der begynder mindst en måned før den dag, der er fastsat for den generalforsamling, hvor der skal træffes beslutning om fusionsplanen, og slutter tidligst ved generalforsamlingens afslutning, gør fusionsplanen gratis tilgængelig for offentligheden på sit websted. Medlemsstaterne underlægger ikke denne fritagelse andre krav eller begrænsninger end dem, der er nødvendige for at garantere webstedets sikkerhed og dokumenternes ægthed, og kan kun pålægge sådanne krav eller begrænsninger i det omfang, de er proportionale for at nå disse mål.
Uanset denne artikels stk. 2 kan medlemsstaterne kræve, at offentliggørelse skal ske via den centrale elektroniske platform, der henvises til i artikel 3, stk. 5, i direktiv 2009/101/EF. Medlemsstaterne kan alternativt kræve, at en sådan offentliggørelse sker på et andet websted, der er udpeget af dem til dette formål. Hvis medlemsstaterne gør brug af en af disse muligheder, skal de sikre, at selskaberne ikke pålægges et specifikt gebyr for en sådan offentliggørelse.
Anvendes et andet websted end den centrale elektroniske platform, offentliggøres en reference, der giver adgang til dette websted, på den centrale elektroniske platform mindst en måned inden den dag, der er fastsat for generalforsamlingen. Referencen angiver også datoen for offentliggørelsen af fusionsplanen på webstedet og er gratis tilgængelig for offentligheden. Selskaberne pålægges ikke et specifikt gebyr for en sådan offentliggørelse.
Forbuddet mod at pålægge selskaberne et specifikt gebyr for en offentliggørelse, jf. stk. 3 og 4, berører ikke medlemsstaternes mulighed for at overvælte omkostningerne i forbindelse med den centrale elektroniske platform på selskaberne.
Medlemsstaterne kan kræve, at selskaberne bibeholder oplysningerne på deres websted i en specifik periode efter generalforsamlingen, eller i givet fald på den elektroniske platform eller det andet websted, som den pågældende medlemsstat har udpeget. Medlemsstaterne kan fastsætte konsekvenserne af en midlertidig afbrydelse af adgangen til webstedet eller til den centrale elektroniske platform som følge af tekniske eller andre årsager.
Artikel 7
1. Fusionen kræver i det mindste samtykke fra generalforsamlingen i hvert af de fusionerende selskaber. Medlemsstaternes lovgivning bestemmer, at denne beslutning om samtykke skal træffes med i det mindste et flertal, som ikke må være mindre end to tredjedele af de stemmer, der er knyttet enten til de repræsenterede aktier eller den repræsenterede tegnede kapital.
Medlemsstaternes lovgivning kan dog bestemme, at et simpelt flertal af de i første afsnit nævnte stemmer er tilstrækkeligt, når mindst halvdelen af den tegnede kapital er repræsenteret. Herudover finder i givet fald reglerne om ændring af stiftelsesdokumentet og vedtægten anvendelse.
2. Såfremt der findes flere aktieklasser, kræver beslutningen om fusion en særskilt afstemning, i det mindste for hver klasse af aktionærer, hvis rettigheder forringes ved dispositionen.
3. Beslutningen omfatter godkendelsen af fusionsplanen og de eventuelle ændringer til stiftelsesdokumentet og vedtægten, som dens gennemførelse nødvendiggør.
Artikel 8
En medlemsstats lovgivning kan undlade at kræve, at fusionen kræver samtykke fra det overtagende selskabs generalforsamling, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
den i artikel 6 foreskrevne offentliggørelse skal for det overtagende selskab ske mindst en måned inden dagen for den generalforsamling i det eller de overtagne selskaber, som skal træffe beslutning om fusionsplanen
b)
alle aktionærer i det overtagende selskab har ret til mindst en måned forud for den i litra a) anførte dag på det pågældende selskabs hjemsted at gøre sig bekendt med de i artikel 11, stk. 1, nævnte dokumenter
c)
en eller flere aktionærer i det overtagende selskab, hvis aktiebeholdning udgør en mindsteprocentdel af den tegnede kapital, skal have ret til at kræve generalforsamlingens indkaldelse i det overtagende selskab, på hvilken der skal træffes beslutning om fusionens vedtagelse; denne mindste procentdel kan ikke fastsættes til mere end 5 %; medlemsstaterne kan dog bestemme, at aktier uden stemmeret undtages fra beregningen af denne procentdel.
Med henblik på stk. 1, litra b), finder artikel 11, stk. 2, 3 og 4, anvendelse.
Artikel 9
1. Hvert af de fusionerende selskabers administrations eller ledelsesorganer udarbejder en udførlig skriftlig beretning, i hvilken fusionsplanen, herunder navnlig aktiernes ombytningsforhold, forklares og begrundes retligt og økonomisk.
Såfremt der har været særlige vanskeligheder forbundet med vurderingen, skal disse også omtales i denne beretning.
2. Hvert af de involverede selskabers administrations- eller ledelsesorganer underretter deres selskabs generalforsamling og de andre involverede selskabers administrations eller ledelsesorganer, således at de kan underrette deres respektive generalforsamlinger om enhver væsentlig ændring i aktiverne og passiverne mellem datoen for udarbejdelsen af fusionsplanen og datoen for de generalforsamlinger, der skal træffe beslutning om fusionsplanen.
3. Medlemsstaterne kan fastsætte, at den beretning, der henvises til i stk. 1, og/eller de oplysninger, der henvises til i stk. 2, ikke kræves, hvis alle aktionærerne og indehaverne af andre værdipapirer, der giver stemmeret i hvert af de selskaber, som deltager i fusionen, er enige herom.
Artikel 10
1. For hvert af de fusionerende selskaber undersøger en eller flere sagkyndige, der er uafhængige af disse, og som er udpeget eller godkendt af en retslig eller administrativ myndighed, fusionsplanen og udarbejder en skriftlig beretning til aktionærerne. Dog kan en medlemsstats lovgivning bestemme, at der udpeges en eller flere uafhængige sagkyndige for alle de fusionerende selskaber, hvis denne udpegning på fælles anmodning af disse selskaber foretages af en retslig eller administrativ myndighed. Disse sagkyndige kan i henhold til hver medlemsstats lovgivning være såvel fysiske som juridiske personer og selskaber.
2. I den i stk. 1 nævnte beretning skal de sagkyndige under alle omstændigheder erklære, hvorvidt ombytningsforholdet er rimeligt og sagligt begrundet. Denne erklæring skal mindst:
a)
angive den eller de metoder, der er anvendt ved fastsættelsen af det foreslåede ombytningsforhold
b)
anføre om denne eller disse metoder er hensigtsmæssige i det foreliggende tilfælde, samt angive de værdier, som hver enkelt metode resulterer i, og indeholde en udtalelse om den relative betydning, der tillægges disse metoder ved fastsættelsen af værdien.
Såfremt der har været særlige vanskeligheder forbundet med vurderingen, skal disse også omtales i beretningen.
3. Enhver sagkyndig har ret til hos de fusionerende selskaber at få adgang til alle nødvendige oplysninger og dokumenter samt til at foretage enhver nødvendig kontrol.
4. Der kræves ikke nogen undersøgelse af fusionsplanen og heller ikke nogen beretning fra en sagkyndig, hvis alle aktionærer og indehavere af andre værdipapirer, der giver stemmeret i hvert af de selskaber, som deltager i fusionen, er enige herom.
Artikel 11
1. Mindst en måned forud for dagen for den generalforsamling, der skal træffe beslutning om fusionsplanen, har hver aktionær ret til på selskabets hjemsted at gøre sig bekendt med i det mindste følgende dokumenter:
a)
fusionsplanen
b)
de fusionerende selskabers årsregnskaber og årsberetninger for de sidste tre regnskabsår
c)
i givet fald en mellembalance, der er afsluttet på et tidspunkt, som ikke ligger før den første dag i den tredje måned forud for fusionsplanens udarbejdelse, såfremt de sidste årsregnskaber vedrører et regnskabsår, der er udløbet mere end 6 måneder forud for dette tidspunkt
d)
i givet fald de i artikel 9 nævnte beretninger fra de fusionerende selskabers administrations- eller ledelsesorganer
e)
i givet fald de i artikel 10, stk. l, nævnte beretninger.
Med henblik på første afsnit, litra c), kræves der ikke en mellembalance, hvis selskabet offentliggør en halvårsrapport i overensstemmelse med artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (11) og stiller den til rådighed for aktionærerne i overensstemmelse med dette stykke. Medlemsstaterne kan endvidere fastsætte, at der ikke kræves en mellembalance, hvis alle aktionærerne og indehaverne af andre værdipapirer, der giver stemmeret i hvert af de selskaber, som deltager i fusionen, er enige herom.
2. Den i stk. 1, første afsnit, litra c), nævnte mellembalance udarbejdes efter samme metoder og med samme opstilling som i den sidste årlige balance.
Dog kan en medlemsstats lovgivning bestemme at:
a)
det ikke er nødvendigt at foretage en ny faktisk opgørelse af beholdningen
b)
værdiansættelserne i den sidste balance kun kan ændres i overensstemmelse med bevægelserne i henhold til bogføringen; der skal dog tages hensyn til:
-
afskrivninger og henlæggelser for den mellemliggende tid
-
væsentlige ændringer af den faktiske værdi, som ikke fremgår af bogføringen.
3. Enhver aktionær skal efter anmodning vederlagsfrit kunne få fuldstændige eller om ønsket delvise genparter af de i stk. 1 nævnte dokumenter.
Såfremt en aktionær har erklæret sig indforstået med, at selskabet anvender elektroniske midler til at videregive oplysninger, kan sådanne genparter stilles til rådighed ved elektronisk post.
4. Et selskab fritages fra kravet om at stille de dokumenter, der henvises til i stk. 1, til rådighed på sit hjemsted, hvis det i en sammenhængende periode, der begynder mindst en måned før den dag, der er fastsat for den generalforsamling, hvor der skal træffes beslutning om fusionsplanen, og slutter tidligst ved generalforsamlingens afslutning, gør dem tilgængelige på sit websted. Medlemsstaterne underlægger ikke denne fritagelse andre krav eller begrænsninger end dem, der er nødvendige for at garantere webstedets sikkerhed og dokumenternes ægthed, og kan kun pålægge sådanne krav eller begrænsninger i det omfang, de er proportionale for at nå disse mål.
Stk. 3 finder ikke anvendelse, hvis webstedet i hele den periode, der henvises til i nærværende stykkes første afsnit, giver aktionærerne mulighed for at downloade og printe de dokumenter, der henvises til i stk. 1. I dette tilfælde kan medlemsstaterne dog fastsætte, at selskabet skal gøre disse dokumenter tilgængelige for aktionærerne til eftersyn på sit hjemsted.
Medlemsstaterne kan kræve, at selskaberne bibeholder oplysningerne på deres websted i en specifik periode efter generalforsamlingen. Medlemsstaterne kan fastsætte konsekvenserne af en midlertidig afbrydelse af adgangen til webstedet som følge af tekniske eller andre årsager.
Artikel 12
Beskyttelsen af arbejdstagernes rettigheder i hvert af de fusionerende selskaber sker i henhold til direktiv 2001/23/EF.
Artikel 13
1. Medlemsstaternes lovgivninger fastsætter en passende ordning til sikring af de rettigheder, som tilkommer de fusionerende selskabers kreditorer, hvis fordringer er stiftet forud for fusionsplanens offentliggørelse og ikke er forfaldne på tidspunktet for denne offentliggørelse.
2. Med henblik herpå skal medlemsstaternes lovgivninger i det mindste bestemme, at kreditorerne har krav på passende sikkerhed, såfremt de fusionerende selskabers finansielle situation gør denne beskyttelse nødvendig, og såfremt kreditorerne ikke allerede har en sådan sikkerhed.
Medlemsstaterne fastsætter betingelserne for den beskyttelse, der er omhandlet i stk. 1 og i nærværende stykkes første afsnit. Medlemsstaterne sikrer under alle omstændigheder, at kreditorerne kan anmode den relevante administrative eller retlige myndighed om hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger, såfremt de kan godtgøre, at deres krav på grund af fusionen er i fare, og at selskabet ikke har iværksat hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger.
3. Beskyttelsen af det overtagende og det overtagne selskabs kreditorer kan være forskellig.
Artikel 14
Med forbehold af bestemmelser om fælles udøvelse af rettigheder for indehavere af obligationer i fusionerende selskaber anvendes artikel 13 på disse kreditorer, medmindre en forsamling af indehavere af massegældsbreve, såfremt den nationale lovgivning indeholder bestemmelser om en sådan forsamling, eller hver enkelt indehaver af massegældsbreve har godkendt fusionen.
Artikel 15
Indehavere af andre værdipapirer end aktier, hvortil der er knyttet særrettigheder, skal i det overtagende selskab have rettigheder, der mindst svarer til dem, de besad i det overtagne selskab, medmindre ændringen i disse rettigheder er godkendt på en forsamling af indehavere af disse værdipapirer, såfremt den nationale lovgivning indeholder bestemmelser om en sådan forsamling, eller de er godkendt af hver enkelt indehaver af disse værdipapirer, eller medmindre disse indehavere har ret til at få deres værdipapirer tilbagekøbt af det overtagende selskab.
Artikel 16
1. Såfremt en medlemsstats lovgivning ikke fastsætter nogen forebyggende retslig eller administrativ kontrol med fusionens lovlighed, eller såfremt denne kontrol ikke omfatter alle for fusionen krævede handlinger, skal protokollen fra de generalforsamlinger, der træffer beslutning om fusionen, og i givet fald den efter disse generalforsamlinger sluttede fusionsaftale, legaliseres. Såfremt fusionen ikke kræver samtykke fra generalforsamlinger i alle de fusionerende selskaber, skal fusionsplanen legaliseres.
2. Notaren eller den myndighed, som er beføjet til at legalisere dokumentet, skal undersøge og bekræfte tilstedeværelsen og retmæssigheden af alle de handlinger og formaliteter, som påhviler det selskab, for hvilket notaren eller myndigheden handler, og af fusionsplanen.
Artikel 17
Medlemsstaternes lovgivning fastsætter det tidspunkt, på hvilket fusionen får virkning.
Artikel 18
1. Fusionen skal for hvert af de fusionerende selskaber offentliggøres efter den fremgangsmåde, der er fastsat i hver enkelt medlemsstats lovgivning, i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 2009/101/EF.
2. Det overtagende selskab kan selv iværksætte de formaliteter vedrørende offentliggørelse, der skal opfyldes med hensyn til det eller de overtagne selskaber.
Artikel 19
1. Fusionen har ipso jure følgende retsvirkninger, som indtræder samtidigt:
a)
både i forholdet mellem det overtagne og det overtagende selskab og i forhold til tredjemand overgår det overtagne selskabs aktiver og passiver som helhed til det overtagende selskab
b)
aktionærerne i det overtagne selskab bliver aktionærer i det overtagende selskab
c)
det overtagne selskab ophører.
2. Aktier i det overtagne selskab ombyttes ikke med aktier i det overtagende selskab, når aktierne i det overtagne selskab indehaves af enten:
a)
det overtagende selskab selv eller af en person, der handler i eget navn, men for selskabets regning, eller
b)
det overtagne selskab selv eller af en person, der handler i eget navn, men for selskabets regning.
3. Det ovenfor anførte berører ikke de medlemsstaters lovgivning, som kræver særlige formaliteter, for at overdragelsen af visse formuegenstande, rettigheder og forpligtelser, der følger med det overtagne selskab, har retsvirkning over for tredjemand. Det overtagende selskab kan selv iværksætte disse formaliteter; medlemsstaternes lovgivning kan dog tillade, at det overtagne selskab fortsat iværksætter disse formaliteter i en begrænset periode, som bortset fra særlige tilfælde ikke må være længere end et halvt år regnet fra den dato, hvor fusionen får virkning.
Artikel 20
I medlemsstaternes lovgivning skal der i det mindste fastsættes regler for det privatretlige ansvar, som påhviler medlemmerne af det overtagne selskabs administrations- eller ledelsesorganer i forhold til selskabets aktionærer på grund af uforsvarlig adfærd udvist af medlemmerne af de nævnte organer i forbindelse med fusionens forberedelse og gennemførelse.
Artikel 21
I medlemsstaternes lovgivning skal der i det mindste fastsættes regler for det privatretlige ansvar, som de sagkyndige, der i henhold til artikel 10, stk. 1, skal afgive beretning for det overtagne selskab, har over for det overtagne selskabs aktionærer på grund af uforsvarlig adfærd udvist af de sagkyndige under udførelsen af deres hverv.
Artikel 22
1. Medlemsstaterne kan kun fastsætte bestemmelser om fusioners ugyldighed i overensstemmelse med følgende regler:
a)
ugyldigheden skal fastslås ved en retsafgørelse
b)
en fusion, som har fået virkning i henhold til artikel 17, kan kun erklæres ugyldig på grund af manglende forebyggende retslig eller administrativ kontrol med lovligheden eller manglende legalisering, eller hvis det konstateres, at generalforsamlingens beslutning er ugyldig eller anfægtelig i henhold til national ret
c)
retssag til fastslåelse af ugyldigheden kan ikke anlægges, når der er forløbet seks måneder efter det tidspunkt, hvor fusionen er blevet virksom over for den, der gør ugyldigheden gældende, eller hvis mangelen er afhjulpet
d)
såfremt det er muligt at afhjælpe den mangel, på grund af hvilken fusionen kan erklæres ugyldig, skal retten give de pågældende selskaber en frist hertil
e)
den afgørelse, ved hvilken fusionens ugyldighed fastslås, offentliggøres i henhold til de i hver medlemsstat ved lov fastsatte bestemmelser i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 2009/101/EF
f)
såfremt en medlemsstats lovgivning tillader tredjemand at påklage afgørelsen, kan dette kun ske inden for en frist af seks måneder, efter at afgørelsen er gjort offentlig tilgængelig i henhold til direktiv 2009/101/EF
g)
den afgørelse, ved hvilken fusionens ugyldighed fastslås, berører ikke i sig selv retsvirkningerne af de forpligtelser, der er blevet indgået af eller over for det overtagende selskab, inden afgørelsen er gjort offentlig tilgængelig, men efter det tidspunkt, hvor fusionen får virkning
h)
de i fusionen deltagende selskaber hæfter solidarisk for det overtagende selskabs under litra g) omhandlede forpligtelser.
2. Uanset stk. 1, litra a), kan en medlemsstats lovgivning ligeledes bestemme, at en administrativ myndighed kan fastslå fusionens ugyldighed, hvis en sådan afgørelse kan indbringes for en retsmyndighed. Stk. 1, litra b) og litra d)-h) finder tilsvarende anvendelse på den administrative myndighed. Denne ugyldighedsprocedure kan ikke indledes efter udløbet af en frist på seks måneder fra det tidspunkt, hvor fusionen får virkning.
3. Medlemsstaternes lovgivning vedrørende mulighederne for at erklære en fusion ugyldig efter andre former for kontrol end den forebyggende retslige eller administrative kontrol med fusionens lovlighed berøres ikke.
KAPITEL IV
FUSION VED STIFTELSE AF ET NYT SELSKAB
Artikel 23
1. Med forbehold af artikel 12 og 13 i direktiv 2009/101/EF finder artikel 5, 6 og 7, samt artikel 9-22 i nærværende direktiv anvendelse på fusion ved stiftelse af et nyt selskab. I forbindelse hermed forstås ved »fusionerende selskaber« eller »overtagne selskab« de ophørende selskaber og ved »overtagende selskab« det nye selskab.
Artikel 5, stk. 2, litra a), i dette direktiv finder også anvendelse på det nye selskab.
2. Fusionsplanen og, såfremt de foreligger som et særskilt dokument, stiftelsesdokumentet eller udkastet til stiftelsesdokument og det nye selskabs vedtægt eller udkast hertil kræver godkendelse fra generalforsamlingen i hvert af de selskaber, som sammensmeltes.
KAPITEL V
ET SELSKABS OVERTAGELSE AF ET ANDET, I HVILKET DET FØRSTE EJER 90 % ELLER MERE AF AKTIERNE
Artikel 24
Medlemsstaterne fastsætter for de selskaber, der henhører under deres lovgivning, bestemmelser om den fremgangsmåde, hvorved et eller flere selskaber opløses uden likvidation og overdrager deres aktiver og passiver som helhed til et andet selskab, der ejer alle deres aktier samt øvrige værdipapirer, der giver stemmeret på generalforsamlingen. Bestemmelserne i kapitel III finder anvendelse på denne fremgangsmåde. Medlemsstaterne kan imidlertid ikke pålægge de krav, der er anført i artikel 5, stk. 2, litra b), c) og d), artikel 9 og 10, artikel 11, stk. 1, litra d) og e), artikel 19, stk. 1, litra b), samt artikel 20 og 21.
Artikel 25
Medlemsstaterne kan ikke anvende artikel 7 på de i artikel 24 nævnte fremgangsmåder, såfremt følgende betingelser er opfyldt:
a)
den i artikel 6 foreskrevne offentliggørelse skal for hvert af de selskaber, som deltager i transaktionen, ske mindst en måned inden, transaktionen får virkning
b)
alle det overtagende selskabs aktionærer har ret til mindst en måned inden transaktionen får virkning på selskabets hjemsted at gøre sig bekendt med de i artikel 11, stk. 1, litra a), b) og c), angivne dokumenter
c)
artikel 8, stk. 1, litra c), skal finde anvendelse.
Med henblik på denne artikels stk. 1, litra b) finder artikel 11, stk. 2, 3 og 4, anvendelse.
Artikel 26
Medlemsstaterne kan anvende artikel 24 og 25 på fremgangsmåder, hvorved et eller flere selskaber opløses uden likvidation og overdrager deres aktiver og passiver som helhed til et andet selskab, såfremt alle de i artikel 24 nævnte aktier og øvrige værdipapirer fra det eller de overtagne selskaber tilhører det overtagende selskab og/eller personer, som har disse aktier og værdipapirer noteret på eget navn, men for det overtagende selskabs regning.
Artikel 27
Hvis en fusion ved overtagelse gennemføres af et selskab, som ejer 90 % eller flere, men ikke samtlige aktier og andre værdipapirer, der giver stemmeret på generalforsamlingen i det eller de overtagne selskaber, kan medlemsstaterne ikke kræve, at fusionen kræver samtykke fra generalforsamlingen i det overtagende selskab, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
den i artikel 6 foreskrevne offentliggørelse skal for det overtagende selskab ske mindst en måned inden den generalforsamling i det eller de overtagne selskaber, der skal træffe beslutning om fusionen
b)
alle aktionærer i det overtagende selskab skal have ret til mindst en måned inden det i litra a) angivne tidspunkt på dette selskabs hjemsted at gøre sig bekendt med de i artikel 11, stk. 1, litra a) og b), og i givet fald de i artikel 11, stk. 1, litra c), d) og e), nævnte dokumenter
c)
artikel 8, stk. 1, litra c), skal finde anvendelse.
Med henblik på denne artikels stk. 1, litra b), finder artikel 11, stk. 2, 3 og 4, anvendelse.
Artikel 28
Medlemsstaterne kan ikke pålægge kravene i artikel 9, 10 og 11 i forbindelse med en fusion som nævnt i artikel 27, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
de aktionærer, som er i mindretal i det overtagne selskab, har ret til at lade det overtagende selskab erhverve deres aktier
b)
i så fald har de ret til at modtage et vederlag svarende til værdien af deres aktier
c)
i tilfælde af uenighed om dette vederlag skal det kunne fastsættes af en domstol eller af en administrativ myndighed, der er udpeget af medlemsstaten til dette formål.
En medlemsstat behøver ikke at anvende stk. 1, hvis medlemsstatens lovgivning giver det overtagende selskab ret til, uden forudgående offentligt tilbud om overtagelse, at kræve, at alle indehaverne af de resterende værdipapirer i det eller de selskaber, der skal overtages, sælger disse værdipapirer til det overtagende selskab forud for fusionen til en rimelig pris.
Artikel 29
Medlemsstaterne kan anvende artikel 27 og 28 på fremgangsmåder, hvorved et eller flere selskaber opløses uden likvidation og overdrager deres aktiver og passiver som helhed til et andet selskab, såfremt mindst 90 % men ikke alle de i artikel 27 omhandlede aktier og øvrige værdipapirer fra det eller de opløste selskaber tilhører det overtagende selskab og/eller personer, som har disse aktier og værdipapirer noteret på eget navn, men for det overtagende selskabs regning.
KAPITEL VI
ANDRE TRANSAKTIONER, DER KAN SIDESTILLES MED FUSION
Artikel 30
Når det i en medlemsstats lovgivning tillades, at det kontante udligningsbeløb ved en af de i artikel 2 omhandlede transaktioner overstiger 10 %, finder kapitel III og IV og artikel 27, 28 og 29 anvendelse.
Artikel 31
Når en medlemsstats lovgivning tillader en af de i artikel 2, 24 eller 30 omhandlede transaktioner, uden at alle de overdragende selskaber ophører, finder henholdsvis kapitel III - med undtagelse af artikel 19, stk. 1, litra c) - kapitel IV eller V anvendelse.
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 32
Direktiv 78/855/EØF, som ændret ved de retsakter, der er nævnt i bilag I, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag I, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.
Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag II.
Artikel 33
Dette direktiv træder i kraft den 1. juli 2011.
Artikel 34
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 5. april 2011.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2011/35/EU IRÁNYELVE
(2011. április 5.)
a részvénytársaságok egyesüléséről
(kodifikált szöveg)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésének g) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján a részvénytársaságok egyesüléséről szóló, 1978. október 9-i 78/855/EGK harmadik tanácsi irányelvet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében az említett irányelvet kodifikálni kell.
(2)
A Szerződés 50. cikke (2) bekezdésének g) pontjában és a letelepedés szabadságával kapcsolatos korlátozások megszüntetésének általános programjában (5) elrendelt összehangolás az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1968. március 9-i 68/151/EGK első tanácsi irányelvvel (6) megkezdődött.
(3)
Ez az összehangolás tovább folytatódott a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint ezek tőkéje fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 58. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1976. december 13-i 77/91/EGK második tanácsi irányelvvel (7) a részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük fenntartása, illetve módosítása tekintetében, a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvvel (8) pedig egyes társaságok éves beszámolói tekintetében.
(4)
A tagok és harmadik személyek érdekeinek védelme megköveteli, hogy a tagállamoknak a részvénytársaságok egyesülésére vonatkozó jogszabályai összhangban legyenek, és hogy az összes tagállam jogszabályaiban szerepeljenek az egyesülésre vonatkozó rendelkezések.
(5)
Az ilyen összehangolással kapcsolatban különösen fontos, hogy az egyesülésben részt vevő társaságok részvényesei a lehető legobjektívabb tájékoztatást kapják, és hogy jogaik megfelelően védve legyenek. Azonban szükségtelen a részvényesek számára az egyesülési tervre vonatkozóan független szakértő általi vizsgálatot előírni, amennyiben valamennyi részvényes egyetért abban, hogy ez nélkülözhető.
(6)
A munkavállalók jogainak védelmét vállalkozások, üzemek vagy üzemrészek átruházása esetén jelenleg a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (9) szabályozza.
(7)
A hitelezők, beleértve a kötvénytulajdonosokat is, valamint az egyesülő társasággal szemben egyéb követeléseket támasztó személyek védelmét biztosítani kell, hogy az egyesülés ne befolyásolja hátrányosan az érdekeiket.
(8)
Az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) adatszolgáltatási követelményeit ki kell terjeszteni az egyesülésekre is, harmadik személyek megfelelő tájékoztatása érdekében.
(9)
A tagok és harmadik személyek részére az egyesülés lefolytatása során nyújtott biztosítékokat más jogcselekményekre is ki kell terjeszteni, amelyek lényeges vonatkozásokban hasonlóak az egyesülésekhez, hogy az ilyen védelem nyújtásának kötelezettségét ne lehessen kijátszani.
(10)
Az érintett társaságok között, az érintett társaságok és harmadik személyek, illetve a tagok között fennálló jogviszonnyal kapcsolatos jogbiztonság biztosításához az olyan eseteket, amelyek érvénytelenséget eredményezhetnek, korlátozni kell annak elrendelésével, hogy a hiányosságokat - amikor csak lehetséges - orvosolni kell, valamint annak a határidőnek a korlátozásával, amely alatt az érvénytelenség megállapítása megtörténhet.
(11)
Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. FEJEZET
HATÁLY
1. cikk
(1) Az ezen irányelvben meghatározott összehangoló intézkedéseket a tagállamok alábbi társasági formákra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseire kell alkalmazni:
-
Belgiumban:
-
la société anonyme/de naamloze vennootschap,
-
Bulgáriában:
-
акционерно дружество,
-
a Cseh Köztársaságban:
-
akciová společnost,
-
Dániában:
-
aktieselskaber,
-
Németországban:
-
die Aktiengesellschaft,
-
Észtországban:
-
Aktsiaselts,
-
Írországban:
-
„public companies limited by shares” és „public companies limited by guarantee having a share capital”,
-
Görögországban:
-
ανώνυμη εταιρία,
-
Spanyolországban:
-
la sociedad anónima,
-
Franciaországban:
-
la société anonyme,
-
Olaszországban:
-
la società per azioni,
-
Cipruson:
-
δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές, δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο,
-
Lettországban:
-
akciju sabiedrība,
-
Litvániában:
-
akcinė bendrovė,
-
Luxemburgban:
-
la société anonyme,
-
Magyarországon:
-
részvénytársaság,
-
Máltán:
-
kumpannija pubblika/public limited liability company, kumpannija privata/private limited liability company,
-
Hollandiában:
-
de naamloze vennootschap,
-
Ausztriában:
-
die Aktiengesellschaft,
-
Lengyelországban:
-
spółka akcyjna,
-
Portugáliában:
-
a sociedade anónima,
-
Romániában:
-
societate pe acțiuni,
-
Szlovéniában:
-
delniška družba,
-
Szlovákiában:
-
akciová spoločnosť,
-
Finnországban:
-
julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag,
-
Svédországban:
-
aktiebolag,
-
az Egyesült Királyságban:
-
„public companies limited by shares” és „public companies limited by guarantee having a share capital”.
(2) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk ezen irányelvet olyan szövetkezetek esetében, amelyeket az (1) bekezdésben felsorolt társasági formák valamelyikeként jegyeztek be. Amenynyiben a tagállamok jogszabályai ezt előírják, akkor az ilyen társaságoknak a 2009/101/EK irányelv 5. cikkében említett összes dokumentumában fel kell tüntetni a „szövetkezet” szót.
(3) A tagállamoknak nem kell alkalmazniuk ezt az irányelvet, ha a beolvadó vagy megszűnő társaságok ellen csődeljárás, fizetésképtelen társaságok felszámolására, csődegyezségre, kényszeregyezségre vonatkozó eljárás vagy hasonló eljárások vannak folyamatban.
II. FEJEZET
AZ EGY VAGY TÖBB TÁRSASÁG BEOLVADÁSÁVAL TÖRTÉNŐ EGYESÜLÉS ÉS AZ ÚJ TÁRSASÁG ALAPÍTÁSÁVAL TÖRTÉNŐ EGYESÜLÉS SZABÁLYOZÁSA
2. cikk
A tagállamok a nemzeti joguk hatálya alá tartozó társaságok tekintetében rendelkeznek az egy vagy több társaság beolvadásával történő egyesülés és egy új társaság alapításával történő egyesülés szabályairól.
3. cikk
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a beolvadással történő egyesülés során egy vagy több társaság nem felszámolás útján megszűnik, és összes (aktív és passzív) vagyonukat egy másik társaságra ruházzák át, amiért ellenszolgáltatásként a beolvadó társaság(ok) részvényeseinek részvényeket bocsátanak ki az átvevő társaságban, valamint a részvényesek a kibocsátott részvények névértékének, és adott esetben, ha a névértékük nem állapítható meg, akkor a kibocsátási érték 10 %-át meg nem haladó készpénzkifizetésben részesülhetnek.
(2) Egy tagállam jogszabályai előírhatják, hogy az egyesülést beolvadással akkor is végre lehet hajtani, ha a beolvadás alatt álló társaságok közül egy vagy több felszámolás alatt áll, feltéve, hogy ez a lehetőség olyan társaságokra korlátozódik, amelyek még nem kezdték meg vagyonuk felosztását a részvényeseik között.
4. cikk
(1) Ezen irányelv alkalmazásában az új társaság alapításával történő egyesülés során több társaság nem felszámolás útján megszűnik, és összes (aktív és passzív) vagyonukat egy általuk alapított társaságra ruházzák át, amiért ellenszolgáltatásként az összeolvadó társaságok részvényeseinek részvényeket bocsátanak ki az új társaságban, valamint a részvényesek a kibocsátott részvények névértékének, és adott esetben, ha névértékük nem állapítható meg, akkor a kibocsátási érték 10 %-át meg nem haladó készpénzkifizetésben részesülhetnek.
(2) Egy tagállam jogszabályai előírhatják, hogy az új társaság alapításával történő egyesülést akkor is végre lehet hajtani, ha a megszűnő társaságok közül egy vagy több felszámolás alatt áll, feltéve, hogy ez a lehetőség olyan társaságokra korlátozódik, amelyek még nem kezdték meg vagyonuk felosztását a részvényeseik között.
III. FEJEZET
EGYESÜLÉS BEOLVADÁSSAL
5. cikk
(1) Az egyesülésben részt vevő társaságok ügyviteli vagy ügyvezetési szervei írásbeli tervet készítenek az egyesülés feltételeiről.
(2) Az egyesülési tervnek legalább a következőket kell tartalmaznia:
a)
az egyesülésben részt vevő társaságok társasági formája, neve és alapszabály szerinti székhelye;
b)
a részvények cserearánya és az esetleges készpénzkifizetések összege;
c)
az átvevő társaság részvényei átruházásának részletes szabályai;
d)
az az időpont, amelytől fogva a részvények a nyereségből való részesedésre jogosítanak, valamint az erre a jogra vonatkozó különleges feltételek;
e)
az az időpont, amelytől kezdve a beolvadó társaság jogügyleteit számviteli szempontból az átvevő társaság jogügyleteiként kell kezelni;
f)
azokat a jogokat, amelyeket az átvevő társaság a különleges jogokkal felruházott részvényeseknek vagy más értékpapír tulajdonosoknak biztosít, illetve az ezekkel kapcsolatos intézkedési javaslatokat;
g)
a 10. cikk (1) bekezdésében említett szakértőknek és az egyesülésben részt vevő társaságok ügyviteli, ügyvezetési, felügyeleti és ellenőrző testületei tagjainak biztosított különleges jogosultságok.
6. cikk
Az egyesülésben részt vevő társaságok legalább egy hónappal az egyesülési terv elfogadásáról döntő közgyűlés napja előtt kötelesek az egyesülési tervet tagállami jogszabályokkal összhangban a 2009/101/EK irányelv 3. cikkének megfelelően a társaságra irányadó eljárás szerint közzétenni.
Bármely egyesülő társaság mentesül a 2009/101/EK irányelv 3. cikkében meghatározott közzétételi követelmény alól, amennyiben legalább az egyesülési tervről határozó közgyűlés napja előtt egy hónappal kezdődő és legkorábban a közgyűlés lezárásáig tartó megszakítás nélküli időtartamra a nyilvánosság számára ingyenesen elérhetővé teszi az egyesülési tervet saját honlapján. A tagállamok nem tehetik ezt a mentesítést olyan előírások vagy kikötések függvényévé, amelyek nem szükségesek a honlap biztonságosságának és a dokumentumok hitelességének biztosításához, és ilyen előírásokat vagy kikötéseket csak az e célok eléréséhez arányos mértékben vezethetnek be.
E cikk második albekezdésétől eltérve, a tagállamok előírhatják, hogy a közzétételre a 2009/101/EK irányelv 3. cikkének (5) bekezdésében említett központi elektronikus platform útján kerüljön sor. A tagállamok alternatívaként előírhatják azt is, hogy a közzétételre egy általuk e célra létrehozott más honlapon kerüljön sor. Amennyiben a tagállamok e lehetőségek egyikével élnek, biztosítaniuk kell, hogy a társaságoknak az ilyen közzétételért ne kelljen külön díjat fizetniük.
A központi elektronikus platformtól eltérő honlap használata esetén az adott honlap elérését lehetővé tevő hivatkozást kell közzétenni a központi elektronikus platformon, legalább egy hónappal a közgyűlés napját megelőzően. A hivatkozásnak tartalmaznia kell az egyesülési terv honlapon való közzétételének időpontját, és a nyilvánosság számára ingyenesen elérhetővé kell tenni. A társaságokat az ilyen közzétételért külön díj nem terhelheti.
A közzétételért fizetendő külön díj társaságokra való terhelésének a harmadik és negyedik albekezdésben említett tilalma nem sérti a tagállamok azon lehetőségét, hogy áthárítsák a társaságokra a központi elektronikus platformmal kapcsolatos költségeket.
A tagállamok előírhatják a társaságok számára, hogy a közgyűlést követően egy adott időtartamra fenntartsák a tájékoztatást honlapjukon vagy adott esetben a központi elektronikus platformon vagy más, a tagállam által meghatározott honlapon. A tagállamok meghatározhatják azokat a következményeket, amelyeket a honlaphoz vagy a központi elektronikus platformhoz való hozzáférés technikai okok vagy egyéb tényezők miatti átmeneti zavara von maga után.
7. cikk
(1) Az egyesüléshez az egyesülésben részt vevő minden társaság közgyűlésének legalább a hozzájárulása szükséges. A tagállamok jogszabályai rendelkeznek arról, hogy ehhez a hozzájáruló határozathoz akár a képviselt részvényekhez, akár a képviselt jegyzett tőkéhez kapcsolódó szavazatok nem kevesebb, mint kétharmada szükséges.
A tagállamok jogszabályai mindazonáltal rendelkezhetnek úgy is, hogy az első albekezdésben meghatározott szavazatok egyszerű többsége elegendő, ha legalább a jegyzett tőke fele képviselve van. Ezenfelül, adott esetben, az alapszabály módosítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Több részvényosztály esetén, az egyesülést kimondó határozathoz legalább minden olyan részvényosztálynak külön hozzá kell járulnia, amelynek jogait a jogügylet hátrányosan változtatja meg.
(3) A határozat rendelkezik az egyesülési terv és, adott esetben, az alapszabálynak az egyesülés lefolytatásához szükséges módosítások elfogadásáról.
8. cikk
A tagállamok jogszabályainak nem kell előírniuk, hogy az egyesüléshez az átvevő társaság közgyűlése is hozzájáruljon, amenynyiben a következő feltételek teljesülnek:
a)
az átvevő társaságok mindegyike a 6. cikk szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének legalább egy hónappal az előtt a nap előtt eleget tettek, amelyen a beolvadó társaság vagy társaságok közgyűlésének az egyesülési tervhez hozzá kellett járulnia;
b)
legalább egy hónappal az a) pontban meghatározott időpont előtt az átvevő társaságok mindegyikének valamennyi részvényese jogosult a 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok tartalmának megismerésére az átvevő társaság alapszabály szerinti székhelyén;
c)
az átvevő társaság jegyzett tőkéjében meghatározott kisebbségi részesedéssel rendelkező részvényesek részére biztosítani kell a jogot, hogy az egyesüléshez való hozzájárulásra vonatkozó határozathozatalhoz az átvevő társaság közgyűlésének összehívását kezdeményezhessék; ez a kisebbségi részesedés 5 %-nál magasabb nem lehet. A tagállamok mindazonáltal rendelkezhetnek úgy, hogy ennek a kiszámításánál a szavazati jogot nem biztosító részvényeket nem kell figyelembe venni.
Az első bekezdés b) pontjának alkalmazásában a 11. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alkalmazandó.
9. cikk
(1) Az egyesülésben részt vevő társaságok mindegyikének ügyviteli vagy ügyvezetési szervei részletes írásbeli beszámolót készítenek, amelyben a jogi és a gazdasági szempontok ismertetésével megindokolják az egyesülési tervet és különösen a részvények cserearányát.
Az említett beszámolóban ismertetni kell a felmerült különös értékelési nehézségeket.
(2) Az egyes részt vevő társaságok ügyviteli vagy ügyvezetési szerveinek tájékoztatniuk kell társaságuk közgyűlését, valamint a többi részt vevő társaság ügyviteli vagy ügyvezetési szerveit - hogy azok tájékoztathassák saját közgyűlésüket - az egyesülési terv elkészítésének időpontja és az egyesülési tervről való határozathozatal céljából meghirdetett közgyűlések időpontja között az (aktív és passzív) vagyonban bekövetkezett bármely lényeges változásról.
(3) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben az egyesülésben részt vevő valamennyi társaság összes részvényese és egyéb, szavazati jogot biztosító értékpapírjainak tulajdonosai ebben megállapodnak, az (1) bekezdésben említett beszámoló és/vagy és a (2) bekezdésben említett tájékoztatás nem kötelező.
10. cikk
(1) Az egyesülésben részt vevő társaságokra vonatkozóan, egy azoktól független, bíróság vagy közigazgatási hatóság által kijelölt vagy elismert, egy vagy több szakértő megvizsgálja az egyesülési tervet, és írásos jelentést készít a részvényesek számára. A tagállamok jogszabályai azonban rendelkezhetnek egy vagy több független szakértő kijelöléséről az egyesülésben részt vevő valamennyi társaság részére, ha azt bíróság vagy közigazgatási hatóság jelöli ki a társaságok együttes kérelmére. Az ilyen szakértők az egyes tagállamok jogszabályainak megfelelően lehetnek természetes vagy jogi személyek, illetve társaságok.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentésben a szakértőknek minden esetben nyilatkozniuk kell arról, hogy álláspontjuk szerint a részvények cserearánya tisztességes és ésszerű-e. A nyilatkozatuknak legalább
a)
meg kell jelölnie a részvények javasolt cserearánya megállapításához használt módszert vagy módszereket;
b)
meg kell állapítania, hogy az ilyen módszer vagy módszerek megfelelők-e a kérdéses esetben, meg kell jelölnie azokat az értékeket, amelyeket minden egyes ilyen módszer alkalmazásával nyertek, és véleményeznie kell, hogy mekkora jelentőség tulajdonítható az ilyen módszereknek a kapott érték meghatározásában.
Ha az értékelésnek különös nehézségei voltak, a beszámolóban ezeket ismertetni kell.
(3) Mindegyik szakértő jogosult az egyesülésben részt vevő társaságoktól megkapni minden vonatkozó információt és dokumentumot, és elvégezni az összes szükséges vizsgálatot.
(4) Amennyiben az egyesülésben részt vevő valamennyi társaság összes részvényese és egyéb, szavazati jogot biztosító értékpapírjainak tulajdonosai ebben megállapodnak, az egyesülési terv vizsgálata, illetve a szakértői jelentés nem kötelező.
11. cikk
(1) Minden részvényes jogosult legalább egy hónappal az egyesülési szerződés tervezetéről határozó közgyűlés napja előtt arra, hogy a társaság alapszabály szerinti székhelyén legalább a következő dokumentumok tartalmáról tudomást szerezzen:
a)
az egyesülési terv;
b)
az egyesülő társaságok utolsó három pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolói és éves üzleti jelentései;
c)
amennyiben alkalmazható - egy olyan közbenső beszámoló, amely az egyesülés tervezetének időpontját megelőző harmadik hónap első napjánál nem korábbi időpontra vonatkozik, amennyiben a legutóbbi éves beszámoló olyan pénzügyi évre vonatkozik, amely több mint hat hónappal az említett időpontot megelőzően lezárult;
d)
az egyesülésben részt vevő társaságok ügyviteli vagy ügyvezetési szerveinek 9. cikk szerinti beszámolója, amennyiben ez alkalmazható;
e)
adott esetben a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott jelentések.
Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában nincs szükség közbenső beszámolóra, ha a társaság a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 5. cikkével összhangban féléves pénzügyi beszámolót tesz közzé és azt ezzel a bekezdéssel összhangban a részvényesek számára hozzáférhetővé teszi. Továbbá a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy nem teszik kötelezővé a közbenső beszámolót, ha az egyesülésben részt vevő valamennyi társaság összes részvényese és egyéb, szavazati jogot biztosító értékpapírjainak tulajdonosai ebben megállapodtak.
(2) Az (1) bekezdés első albekezdésének c) pontjában meghatározott közbenső mérleget ugyanazon módszerek alapján és ugyanolyan szerkezettel kell elkészíteni, mint az utolsó éves mérleget.
Mindazonáltal a tagállamok jogszabályai rendelkezhetnek úgy, hogy:
a)
nem szükséges új leltárt készíteni az állóeszközökről;
b)
az utolsó mérlegben feltüntetett értékelések csak úgy változtathatók meg, hogy megfeleljenek a számlakönyvek bejegyzéseinek; a következőket mindazonáltal figyelembe kell venni:
-
az időközben bekövetkezett értékcsökkenés és tartalékképzés,
-
a tényleges értékeknek a könyvekben nem szereplő lényeges változásai.
(3) Minden részvényes jogosult kérésre és térítésmentesen megkapni az (1) bekezdésben említett dokumentumok teljes, vagy igény szerint részleges másolatait.
Ha a részvényes hozzájárul ahhoz, hogy a társaság elektronikus eszközöket használjon az információ továbbításához, az ilyen másolatok elektronikus levél útján is megküldhetők.
(4) A társaság mentesül azon követelmény alól, hogy az (1) bekezdésben említett dokumentumokat az alapszabály szerinti székhelyén hozzáférhetővé tegye, amennyiben az egyesülési tervről határozó közgyűlés napját megelőző legalább egy hónappal kezdődő és legkorábban a közgyűlés lezárásáig tartó, megszakítás nélküli időtartamra hozzáférhetővé teszi azokat a honlapján. A tagállamok nem tehetik ezt a mentesítést olyan előírások vagy kikötések függvényévé, amelyek nem szükségesek a honlap biztonságosságának és a dokumentumok hitelességének biztosításához, és ilyen előírásokat vagy kikötéseket csak az e célok eléréséhez arányos mértékben vezethetnek be.
A (3) bekezdés nem alkalmazandó, ha a honlap lehetővé teszi a részvényesek számára, hogy az (1) bekezdésben említett időtartam alatt letöltsék és kinyomtassák az (1) bekezdésben említett dokumentumokat. Ez esetben azonban a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a társaság e dokumentumokat az alapszabály szerinti székhelyén betekintésre elérhetővé tegye a részvényesek számára.
A tagállamok előírhatják a társaságoknak, hogy a közgyűlést követően egy adott időtartamon keresztül megtartsák az információkat a honlapjukon. A tagállamok meghatározhatják azokat a következményeket, amelyek a honlaphoz való hozzáférés technikai okok vagy egyéb tényezők miatti átmeneti zavarához fűződnek.
12. cikk
Az egyesülésben részt vevő társaságok munkavállalói jogainak védelmét a 2001/23/EK irányelvvel összhangban kell szabályozni.
13. cikk
(1) A tagállamok jogszabályainak megfelelő védelmet kell biztosítaniuk a társaság olyan hitelezőinek, akiknek követelései megelőzik az egyesülési terv közzétételét, és nem váltak még esedékessé a közzététel időpontjában.
(2) Ebből a célból a tagállamok jogszabályainak legalább arról kell rendelkezniük, hogy az ilyen hitelezők megfelelő biztosítékokat követelhessenek, ha az egyesülésben részt vevő társaságok pénzügyi helyzete az ilyen védelmet szükségessé teszi, és ha ezek a hitelezők még nem rendelkeznek ilyen biztosítékokkal.
A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az (1) bekezdés és e bekezdés első albekezdésében előírt védelem feltételeit. A tagállamoknak mindenképpen gondoskodniuk kell arról, hogy a hitelezőknek joga legyen arra, hogy a megfelelő közigazgatási vagy igazságügyi hatósághoz forduljanak megfelelő biztosítékokért, amennyiben hitelt érdemlően be tudják mutatni, hogy az egyesülés miatt követeléseik kielégítése veszélyben van, és azt, hogy a társaságtól nem kaptak megfelelő biztosítékokat.
(3) Az átvevő társaság és a beolvadó társaság hitelezői részére nyújtott védelem eltérő lehet.
14. cikk
Jogaik kollektív gyakorlására vonatkozó szabályok sérelme nélkül, a 13. cikk vonatkozik az egyesülő társaságok kötvénytulajdonosaira, kivéve, ha az egyesüléshez a kötvénytulajdonosok gyűlése - amennyiben ilyen gyűlésről a nemzeti jogszabályok rendelkeznek -, illetve a kötvénytulajdonosok egyenként hozzájárultak.
15. cikk
A részvényeken kívüli egyéb, különleges jogokkal felruházott értékpapírok jogosultjainak olyan jogokat kell biztosítani az átvevő társaságokban, amelyek legalább egyenértékűek azokkal a jogokkal, amelyeket a beolvadó társaságban gyakorolhattak, kivéve, ha ezeknek a jogoknak a megváltoztatásához az ilyen értékpapírok jogosultjainak gyűlése - amennyiben ilyen gyűlésről a nemzeti jogszabályok rendelkeznek -, illetve az ilyen értékpapírok jogosultjai egyenként hozzájárultak, vagy ha a jogosultak igényelhetik az átvevő társaságtól kötvényeik visszavásárlását.
16. cikk
(1) Ha egy tagállam jogszabályai nem rendelkeznek az egyesülések jogszerűségének bírói vagy közigazgatási előzetes ellenőrzéséről, vagy ha az ilyen ellenőrzés nem terjed ki az egyesüléshez szükséges valamennyi jogi aktusra, úgy az egyesülésről határozó közgyűlés jegyzőkönyvét, és - a körülményektől függően - az ilyen közgyűléseket követő egyesülési szerződést közokiratba kell foglalni. Olyan esetekben, amikor az egyesüléshez nem szükséges az összes egyesülésben részt vevő társaság közgyűlésének a hozzájárulása, az egyesülési szerződés tervezetét köziratba kell foglalni.
(2) A közjegyzőnek vagy a dokumentum közokiratba foglalására hatáskörrel rendelkező hatóságnak ellenőriznie és igazolnia kell azoknak a jogi aktusoknak és alaki követelményeknek a meglétét és érvényességét, amelyek annak a társaságnak a részéről szükségesek, amelynek érdekében a közjegyző vagy a hatóság eljár, továbbá az egyesülési terv jogszerűségét.
17. cikk
A tagállamok jogszabályai határozzák meg azt a napot, amelyen az egyesülés hatályossá válik.
18. cikk
(1) Az egyesülést az egyes tagállamok jogszabályai által előírt módon, a 2009/101/EK irányelv 3. cikkének megfelelően kell közzétenni az egyesülésben érintett egyes társaságok tekintetében.
(2) A beolvadó társasággal vagy társaságokkal kapcsolatos közzététel alaki követelményeket az átvevő társaság önmaga is teljesítheti.
19. cikk
(1) Egy egyesülés ipso iure egyidejűleg a következő joghatással bír:
a)
a beolvadó társaság összes (aktív és passzív) vagyonának az átruházása az átvevő társaságra, mind a beolvadó társaság és az átvevő társaság közötti jogviszonyban, mind pedig harmadik személyek vonatkozásában;
b)
a beolvadó társaság részvényesei az átvevő társaság részvényeseivé válnak;
c)
a beolvadó társaság megszűnik.
(2) A beolvadó társaság részvényei nem cserélhetők le az átvevő társaság részvényeire,
a)
ha azokat az átvevő társaság, vagy egy, a saját nevében, de az átvevő társaság számlájára eljáró személy birtokolja;
b)
ha azokat a beolvadó társaság, vagy egy, a saját nevében, de a beolvadó társaság számlájára eljáró személy birtokolja.
(3) A fentiek nem érintik a tagállamok azon jogszabályait, amelyek különleges alaki követelmények teljesítését írják elő ahhoz, hogy bizonyos eszközöknek, jogoknak és kötelezettségeknek a beolvadó társaság általi átruházása harmadik személyekkel szemben is hatályos legyen. Az átvevő társaság ezeket az alakiságokat maga is teljesítheti; mindazonáltal a tagállamok jogszabályai a beolvadó társaságnak megengedhetik, hogy tovább teljesítse ezeket az alakiságokat egy korlátozott ideig, amely különleges körülményeket kivéve legfeljebb az egyesülés hatályosulásának napjától számított hat hónap lehet.
20. cikk
A tagállamok jogszabályai meghatározzák legalább azokat a polgári jogi felelősségi szabályokat, amelyek a beolvadó társaság ügyviteli és ügyvezetési szervei tagjaira vonatkoznak az érintett társaság részvényeseivel szemben, ezen szervek tagjai által, az egyesülés előkészítése és végrehajtása során elkövetett felróható kötelességszegés jogkövetkezményeként.
21. cikk
A tagállamok jogszabályai meghatározzák legalább azokat a polgári jogi felelősségi szabályokat, amelyek a 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentést a beolvadó társaság részére elkészítő szakértőire vonatkoznak az érintett társaság részvényeseivel szemben a szakértők által, feladataik elvégzése során elkövetett felróható kötelességszegés jogkövetkezményeként.
22. cikk
(1) A tagállamok jogszabályai kizárólag a következő feltételekkel összhangban határozhatják meg az egyesülések érvénytelenségének szabályait:
a)
az érvénytelenséget bírósági határozatban kell megállapítani;
b)
a 17. cikk értelmében hatályossá vált határozatokat csak az előzetes bírói vagy közigazgatási jogszerűségi ellenőrzés elmaradása miatt vagy közokiratba foglalás hiányában, illetve akkor lehet érvénytelenné nyilvánítani, ha megállapítást nyer, hogy a közgyűlés határozata a nemzeti jogszabályok értelmében semmis vagy megtámadható;
c)
az érvénytelenné nyilvánítási eljárás nem indítható meg hat hónappal az után a nap után, hogy az egyesülés az érvénytelenségre hivatkozó személy tekintetében hatályossá vált, vagy ha a jogellenes helyzetet azóta orvosolták;
d)
ha egy egyesülés érvénytelenségét okozó jogellenesség orvosolható, úgy a hatáskörrel rendelkező bíróság az érintett társaságok számára határidőt tűz ki, amelyen belül ezt megtehetik;
e)
az egyesülés érvénytelenségét megállapító határozatot az egyes tagállamok jogszabályai által előírt módon, a 2009/101/EK irányelv 3. cikkének megfelelően kell bejelenteni és közzétenni;
f)
ha egy tagállam jogszabályai megengedik harmadik személy részére, hogy az ilyen bírósági határozat ellen ellentmondást nyújtson be, akkor ezt kizárólag a határozatnak a 2009/101/EK irányelv szerint meghatározott közzétételétől számított hat hónapon belül teheti meg;
g)
az egyesülés érvénytelenségét megállapító bírósági határozat önmagában nem érinti az átvevő társaságot terhelő vagy annak javára szóló olyan kötelezettségek érvényességét, amelyek a bírósági határozat közzétételét megelőzően, de az egyesülés hatályosulását követően keletkeztek;
h)
az egyesülésben részt vevő társaságok egyetemlegesen felelnek az átvevő társaság g) pontban említett kötelezettségei teljesítéséért.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve a tagállamok jogszabályai rendelkezhetnek úgy is, hogy egy egyesülés érvénytelenségét közigazgatási hatóság is megállapíthatja, feltéve, hogy az ilyen határozattal szemben bíróságon jogorvoslattal lehet élni. Az (1) bekezdés b) és d)-h) pontjait értelemszerűen kell alkalmazni a közigazgatási hatóságra is. Az ilyen érvénytelenség megállapítása iránti eljárásokat az egyesülés hatályosulásától számított hat hónap elteltével már nem lehet megindítani.
(3) A fentiek nem érintik a tagállamoknak azon jogszabályait, amelyek egy egyesülés érvénytelenségének megállapítására vonatkoznak, és amelyek nem minősülnek előzetes jellegű bírói vagy közigazgatási jogszerűségi ellenőrzésnek.
IV. FEJEZET
EGYESÜLÉS ÚJ TÁRSASÁG ALAPÍTÁSÁVAL
23. cikk
(1) A 2009/101/EK irányelv 12. és 13. cikkének sérelme nélkül ennek az irányelvnek az 5., 6. és 7., valamint 9-22. cikkét az új társaság alapításával történő egyesülésre is alkalmazni kell. Ezek alkalmazásánál az „egyesülésben részt vevő társaságok” és a „beolvadó társaság” azokat a társaságokat jelenti, amelyek megszűnnek, az „átvevő társaság” pedig az új társaság.
Ezen irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontját az új társaságra szintén alkalmazni kell.
(2) Az egyesülési tervet és, ha ezeket egy külön dokumentum tartalmazza, az új társaság létesítő okiratához vagy annak tervezetéhez, továbbá az alapszabályhoz vagy annak tervezetéhez minden egyes megszűnő társaság közgyűlésének hozzá kell járulnia.
V. FEJEZET
EGY TÁRSASÁG EGYESÜLÉSE EGY MÁSIK TÁRSASÁGGAL, AMELY AZ ELŐBBI RÉSZVÉNYEI LEGALÁBB 90 %-ÁNAK A TULAJDONOSA
24. cikk
A tagállamok rendelkeznek a nemzeti joguk hatálya alá tartozó társaságok tekintetében arról a jogügyletről, ha egy vagy több társaság nem felszámolás útján megszűnik, és összes (aktív és passzív) vagyonát egy másik társaságra ruházza át, amely az előbbi társaság összes részvényének és minden egyéb, a közgyűléseken szavazati jogot biztosító értékpapírjának a tulajdonosa. Az ilyen jogügyletre a III. fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni. Mindazonáltal a tagállamok nem írhatják elő az 5. cikk (2) bekezdésének b), c) és d) pontjában, a 9. és 10. cikkben, a 11. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában, a 19. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint a 20. és 21. cikkben meghatározott követelményeket.
25. cikk
A tagállamok nem alkalmazhatják a 7. cikk rendelkezéseit a 24. cikkben említett jogügyletekre, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
a 6. cikkben előírt adatszolgáltatási kötelezettségnek legalább egy hónappal a jogügylet hatályosulását megelőzően eleget kell tenni a jogügyletben érintett társaságok mindegyike esetében;
b)
legalább egy hónappal a jogügylet hatályosulását megelőzően az átvevő társaság összes részvényesének biztosítani kell a jogot arra, hogy a 11. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott dokumentumok tartalmáról a társaság alapszabály szerinti székhelyén tudomást szerezhessenek;
c)
a 8. cikk első bekezdése c) pontját kell alkalmazni.
E cikk első bekezdésének b) pontja alkalmazásában a 11. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alkalmazandó.
26. cikk
A tagállamok alkalmazhatják a 24. és 25. cikket olyan jogügyletekre is, amelyekben egy vagy több társaság nem felszámolás útján megszűnik, és összes (aktív és passzív) vagyonát egy másik társaságra ruházza át, amennyiben a beolvadó társaság vagy társaságok 24. cikkben meghatározott összes részvénye és egyéb értékpapírja az átvevő társaság és/vagy olyan személyek tulajdonában van, akik ezeket a részvényeket és értékpapírokat saját nevükben, de az átvevő társaság számlájára birtokolják.
27. cikk
Amennyiben egy beolvadással történő egyesülés során az átvevő társaság a beolvadó társaság vagy társaságok részvényei és egyéb, a közgyűlésen szavazati jogot biztosító értékpapírjai legalább 90 %-ának, de nem az összesnek a tulajdonosa, a tagállamok nem írhatják elő az egyesüléshez való hozzájárulást az átvevő társaság közgyűlése részéről, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
a 6. cikkben előírt adatszolgáltatást az átvevő társaság tekintetében teljesíteni kell, legalább egy hónappal a beolvadó társaság vagy társaságok egyesülési tervről határozó közgyűlésének a napja előtt;
b)
legalább egy hónappal az a) pontban meghatározott időpontot megelőzően a felvásárló társaság valamennyi részvényese jogosult a 11. cikk (1) bekezdése a) és b) és adott esetben c), d) és e) pontjában hivatkozott dokumentumok tanulmányozására a társaság alapszabály szerinti székhelyén;
c)
a 8. cikk első bekezdésének c) pontját kell alkalmazni.
E cikk első bekezdésének b) pontja alkalmazásában a 11. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alkalmazandó.
28. cikk
A tagállamok nem írhatják elő a 27. cikk szerinti egyesülés esetében a 9., 10. és 11. cikkben meghatározott követelményeket, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
a beolvadó társaság kisebbségi részvényesei jogosultak arra, hogy részvényeiket az átvevő társaság megvásárolja;
b)
ha gyakorolják ezt a jogot, akkor jogosultak a részvényeik értékének megfelelő ellenértékre;
c)
amennyiben erről nem tudnak megállapodni, akkor az ellenértéket bíróság állapítja meg vagy a tagállam által e célból kijelölt közigazgatási hatóság.
A tagállamoknak nem kell az első bekezdést alkalmazniuk, amennyiben az adott tagállam jogszabályai feljogosítják a felvásárló társaságot, hogy előzetes nyílt felvásárlási ajánlat megtétele nélkül megkövetelje a felvásárlandó társaság vagy társaságok valamennyi fennmaradó értékpapírjának tulajdonosától, hogy az egyesülés előtt neki tisztességes áron eladja értékpapírjait.
29. cikk
A tagállamok a 27. és 28. cikket alkalmazhatják olyan jogügyletekre is, amelyekben egy vagy több társaság nem felszámolás útján megszűnik és összes (aktív és passzív) vagyonát egy másik társaságra ruházza át, amennyiben a beolvadó társaság vagy társaságok 27. cikkben említett részvényeinek és értékpapírjainak legalább 90 %-a, de nem az összes, az átvevő társaság és/vagy olyan személyek tulajdonában van, akik ezeket a részvényeket és értékpapírokat saját nevükben, de az átvevő társaság számlájára birtokolják.
VI. FEJEZET
EGYESÜLÉSNEK TEKINTETT EGYÉB JOGÜGYLETEK
30. cikk
Ha a 2. cikkben említett jogügyletek egyike esetében egy tagállam jogszabályai megengedik, hogy a készpénzben teljesített kifizetés meghaladja a 10 %-ot, úgy a III. és IV. fejezetet és a 27., 28. és 29. cikket kell alkalmazni.
31. cikk
Ha egy tagállam jogszabályai megengedik a 2., 24. és 30. cikkben említett jogügyletek valamelyikét a beolvadó társaságok megszűnése nélkül, akkor a 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja kivételével a III. fejezet rendelkezéseit, a IV. fejezet vagy az V. fejezet rendelkezéseit alkalmazni kell.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
32. cikk
Az I. melléklet A. részében meghatározott irányelvekkel módosított 78/855/EGK irányelv hatályát veszti, az I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.
A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.
33. cikk
Ez az irányelv 2011. július 1-jén lép hatályba.
34. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2011. április 5-én.