EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 912/2010
af 22. september 2010
om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur, om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den europæiske politik for satellitbaseret radionavigation implementeres på nuværende tidspunkt ved hjælp af Egnos- og Galileoprogrammerne (i det følgende benævnt »programmerne«).
(2)
Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (3) oprettede et fællesskabsagentur benævnt Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS (»myndigheden«).
(3)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (4) fastlægger de nye rammer for den offentlige forvaltning og finansiering af programmerne. Forordningen knæsætter princippet om en klar fordeling af beføjelser mellem Den Europæiske Union, repræsenteret ved Kommissionen, myndigheden og Den Europæiske Rumorganisation (»ESA«), giver Kommissionen ansvaret for forvaltningen af programmerne og tildeler den de opgaver, der oprindeligt var pålagt myndigheden. Den fastslår desuden, at myndigheden varetager de opgaver, den får pålagt, under iagttagelse af Kommissionens rolle som forvalter af programmerne og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer.
(4)
I forordning (EF) nr. 683/2008 opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til at fremsætte et forslag for formelt at tilpasse forvaltningsstrukturerne for programmerne som fastlagt i forordning (EF) nr. 1321/2004 til Kommissionens og myndighedens nye roller som fastlagt i forordning (EF) nr. 638/2008.
(5)
Som følge af begrænsningerne i dens aktiviteter bør myndigheden ikke længere hedde »Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS«, men »Det Europæiske GNSS-agentur« (»agenturet«). Agenturet bør dog sikre kontinuiteten i myndighedens aktiviteter, herunder kontinuiteten med hensyn til rettigheder og forpligtelser, personale og gyldigheden af alle de beslutninger, der er truffet.
(6)
Det er desuden nødvendigt at ændre formålet med forordning (EF) nr. 1321/2004 for at afspejle, at agenturet ikke længere er ansvarlig for at varetage offentlighedens interesser i forbindelse med samt være tilsynsmyndighed for de europæiske GNSS-programmer.
(7)
Agenturet bør have en juridisk status, der gør det muligt for det at handle som juridisk person under udførelsen af sine opgaver.
(8)
Det er også vigtigt at tilpasse agenturets opgaver og i denne henseende sikre, at dets opgaver defineres i overensstemmelse med opgaverne i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008, herunder muligheden for at agenturet kan varetage andre aktiviteter, som det pålægges af Kommissionen, med henblik på at bistå Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af programmerne. I overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), kan sådanne aktiviteter bl.a. omfatte overvågning af udviklingen af koordinerings- og konsultationsprocedurer i sikkerhedsspørgsmål, gennemførelse af forskningsaktiviteter til gavn for udvikling og fremme af programmerne og støtte i forbindelse med udvikling og gennemførelse af pilotprojektet vedrørende den statsregulerede tjeneste (PRS).
(9)
Agenturet bør inden for sit kompetenceområde og sine formål og i udførelsen af sine opgaver navnlig overholde de bestemmelser, der gælder for Unionens institutioner.
(10)
Kommissionen bør også inden for rammerne af den planlagte midtvejsevaluering i 2010 af Galileoprogrammet, jf. artikel 22 i forordning (EF) nr. 683/2008, behandle spørgsmålet om forvaltningen af disse programmer i drifts- og udnyttelsesfasen og agenturets rolle i denne forbindelse.
(11)
For at sikre en effektiv varetagelse af agenturets opgaver bør medlemsstaterne og Kommissionen være repræsenteret i en bestyrelse, der har de nødvendige beføjelser til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage de relevante finansielle bestemmelser, fastlægge gennemsigtige fremgangsmåder for agenturets beslutningsproces, godkende arbejdsprogrammet og udnævne den administrerende direktør.
(12)
Det er også hensigtsmæssigt, at Europa-Parlamentet får en repræsentant uden stemmeret i bestyrelsen, da forordning (EF) nr. 683/2008 fremhæver, at et tæt samarbejde mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er nyttigt.
(13)
For at sikre, at agenturet varetager de opgaver, det får pålagt, under iagttagelse af Kommissionens rolle som forvalter af programmerne og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer, er det væsentligt, at det fastsættes, at agenturet bør ledes af en administrerende direktør under tilsyn af bestyrelsen og i overensstemmelse med de retningslinjer for agenturet, som Kommissionen udsteder. Det er ligeledes vigtigt at fastslå, at Kommissionen har fem repræsentanter i bestyrelsen, og at afgørelser i forbindelse med et begrænset antal opgaver i bestyrelsen ikke kan vedtages, medmindre Kommissionens repræsentanter stemmer for.
(14)
For at skabe et velfungerende agentur er det nødvendigt, at den administrerende direktør udnævnes på grundlag af sine fortjenester og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt relevante faglige kvalifikationer og erfaringer, og at vedkommende udfører sine opgaver i fuld uafhængighed og med fleksibilitet for så vidt angår tilrettelæggelsen af agenturets interne opgaver. Den administrerende direktør bør udarbejde og træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at agenturets arbejdsprogram gennemføres korrekt med undtagelse af visse aktiviteter og foranstaltninger vedrørende sikkerhedsgodkendelser, og bør hvert år udarbejde et udkast til en almindelig beretning, der skal forelægges for bestyrelsen, udfærdige et udkast til overslag over myndighedens indtægter og udgifter samt gennemføre budgettet.
(15)
Bestyrelsen bør tillægges beføjelser til at træffe enhver beslutning, der kan sikre, at agenturet er i stand til at udføre sine opgaver, dog med undtagelse af de godkendelsesopgaver, som bør overdrages til en komité for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«). Med hensyn til sådanne godkendelsesopgaver bør bestyrelsen kun have ansvaret for ressource- og budgetspørgsmål. En sund forvaltning af programmerne kræver også, at bestyrelsens opgaver er i overensstemmelse med de nye opgaver, der pålægges agenturet i medfør af artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008, navnlig med hensyn til Galileos sikkerhedscenters virksomhed og instrukserne i medfør af Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP af 12. juli 2004 om aspekter ved det europæiske satellitbaserede radionavigationssystems drift, som måtte berøre Den Europæiske Unions sikkerhed (6).
(16)
Procedurerne for udnævnelse af medlemmer bør være gennemsigtige.
(17)
For at tage højde for omfanget af de opgaver, som er pålagt agenturet, herunder sikkerhedsgodkendelse, bør Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 1321/2004, nedlægges, og Systemsikkerheds- og Sikkerhedsudvalget, der er nedsat i medfør af artikel 10 i nævnte forordning, bør erstattes af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, der skal have ansvaret for sikkerhedsgodkendelsesarbejdet og bestå af repræsentanter for medlemslandene og Kommissionen. Den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) og ESA bør have observatørstatus i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
(18)
Sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne bør udføres uafhængigt af de myndigheder, der forvalter programmerne, navnlig Kommissionen, uafhængigt af agenturets andre egne organer, uafhængigt af ESA og uafhængigt af de andre enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af de krav, der gælder på sikkerhedsområdet. For at sikre en sådan uafhængighed er bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse oprettes som myndighed for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»systemerne«) og af modtagere med PRS-teknologi. Komitéen bør være et uafhængigt organ, der inden for agenturet selvstændigt, objektivt og i borgernes interesse træffer sine beslutninger.
(19)
Da Kommissionen i medfør af forordning (EF) nr. 683/2008 forvalter alle spørgsmål vedrørende systemernes sikkerhed, er det med henblik på at sikre en effektiv forvaltning af spørgsmålene vedrørende sikkerhed og for at respektere princippet om en klar fordeling af de beføjelser, der er fastsat i forordningen, af afgørende betydning, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses aktiviteter nøje afgrænses til kun at omfatte sikkerhedsgodkendelse af systemerne, og at de på ingen måde griber ind i de opgaver, der er overdraget til Kommissionen i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 683/2008.
(20)
De beslutninger, som Kommissionen træffer i overensstemmelse med procedurer, der involverer Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer, berører på ingen måde de nuværende regler om budgetspørgsmål eller medlemsstaternes kompetence for så vidt angår sikkerhedsanliggender.
(21)
I de tilfælde, hvor driften af systemerne vil kunne berøre Den Europæiske Unions eller medlemsstaternes sikkerhed, jf. artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 683/2008, finder de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP, anvendelse. Rådet kan med enstemmighed træffe afgørelse om de nødvendige instrukser, der skal gives til agenturet og til Kommissionen, hvis der opstår en trussel mod Den Europæiske Unions eller en medlemsstats sikkerhed på grund af systemernes drift eller anvendelse, eller hvis systemernes drift er udsat for en trussel, navnlig som følge af en international krise. Ethvert medlem af Rådet, den højtstående repræsentant eller Kommissionen kan anmode om, at Rådet indkaldes til drøftelser med henblik på at vedtage sådanne instrukser.
(22)
Under overholdelse af nærhedsprincippet bør beslutninger om sikkerhedsgodkendelse ifølge den i sikkerhedsgodkendelsesstrategien fastlagte proces baseres på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse.
(23)
Med henblik på at kunne gennemføre sine aktiviteter hurtigt og effektivt bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kunne oprette relevante underorganer, der handler ifølge dennes instrukser. Den bør derfor nedsætte et panel, som bistår Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med forberedelse af dens beslutninger og en kryptodistributionsmyndighed, som varetager og forbereder spørgsmål vedrørende kryptografisk materiale, herunder en flynøglecelle til forvaltning af operationelle flynøgler, der aktiveres ved opsendelser, og om nødvendigt andre organer til at varetage specifikke opgaver. Når der oprettes sådanne organer, bør der tages særligt hensyn til nødvendigheden af kontinuitet i disse organers arbejde.
(24)
Det er også vigtigt, at aktiviteterne i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse koordineres med de aktioner, der udføres af de myndigheder, der forvalter programmerne, og af de andre enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af de krav, der gælder på sikkerhedsområdet.
(25)
Da systemerne er specifikke og komplekse, er det absolut nødvendigt, at sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed, ved at det tilstræbes at opnå konsensus og ved at involvere alle aktører, der er berørt af sikkerhedsproblematikken, og at der iværksættes permanent risikoovervågning. Det er også nødvendigt, at de tekniske sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter varetages af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, og som har en passende sikkerhedsgodkendelse.
(26)
For at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan varetage sine opgaver er det desuden hensigtsmæssigt, at medlemslandene sender den nævnte komité alle fornødne dokumenter, at de giver personer med behørig bemyndigelse adgang til klassificerede oplysninger og til alle områder, der hører under deres jurisdiktion, og at medlemslandene lokalt får ansvaret for sikkerhedsgodkendelse af de områder, der befinder sig på deres territorium.
(27)
De systemer, der skabes under programmerne, er infrastrukturer, hvis anvendelse rækker langt ud over medlemsstaternes nationale grænser, og som er oprettet som transeuropæiske net i overensstemmelse med artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Endvidere bidrager de tjenester, der tilbydes gennem disse systemer, til udvikling af transeuropæiske net inden for transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer.
(28)
Kommissionen skal vurdere de budgetmæssige virkninger af finansieringen af agenturet for de berørte udgiftsområder. På grundlag af disse oplysninger, og uden at det påvirker de relevante lovgivningsmæssige procedurer, forpligter budgetmyndighedens to parter sig til inden for rammerne af budgetsamarbejdet i tide at indgå en aftale om finansiering af agenturet. Unionens budgetprocedure finder anvendelse på Unionens bidrag, der ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Desuden vil revisionen af regnskaberne blive foretaget af Den Europæiske Revisionsret i henhold til afsnit VIII i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
(29)
Agenturet bør følge den relevante EU-lovgivning om aktindsigt og beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger. Det bør ligeledes overholde de sikkerhedsbestemmelser, der gælder for Rådets og Kommissionens tjenestegrene.
(30)
Tredjelande bør have mulighed for at deltage i agenturets arbejde efter forudgående aftale med Unionen, navnlig hvis sådanne lande har deltaget i Galileoprogrammets forudgående faser ved at bidrage til ESA's GalileoSat-program.
(31)
Målene for denne forordning, nemlig at etablere og sikre virksomheden af et agentur med ansvar navnlig for sikkerhedsgodkendelse af systemerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(32)
Da agenturets navn ændres, bør forordning (EF) nr. 683/2008 ændres i overensstemmelse hermed.
(33)
Forordning (EF) nr. 1321/2004 er tidligere blevet ændret. Af hensyn til klarheden og i betragtning af de ændringer, der nu indføres, er det hensigtsmæssigt at ophæve forordningen og erstatte den med en ny forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL 1
GENSTAND, OPGAVER, ORGANER
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning oprettes et EU-agentur benævnt Det Europæiske GNSS-agentur (»agenturet«).
Artikel 2
Opgaver
Agenturet varetager de opgaver, der er fastsat i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008.
Artikel 3
Organer
Agenturets organer omfatter bestyrelsen, Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer og den administrerende direktør. De varetager deres opgaver i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer som fastlagt i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008.
Artikel 4
Juridisk status, lokale kontorer
1. Agenturet skal være et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Agenturet kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.
3. Agenturet kan beslutte at oprette lokale kontorer i medlemsstaterne med disses samtykke eller i tredjelande, som deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 23.
4. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør, jf. dog artikel 11, stk. 9.
Artikel 5
Bestyrelsen
1. Der nedsættes hermed en bestyrelse, som skal varetage de i artikel 6 omhandlede opgaver.
2. Bestyrelsen sammensættes af en repræsentant, som hver enkelt medlemsstat udpeger, fem repræsentanter udpeget af Kommissionen og én repræsentant uden stemmeret udpeget af Europa-Parlamentet. Bestyrelsesmedlemmernes mandatperiode er fem år. Mandatet kan fornyes én gang for en periode af højst fem år. En repræsentant for den højtstående repræsentant, og en repræsentant for ESA indbydes til at deltage i bestyrelsesmøderne som observatører.
3. Deltagelse af repræsentanter for tredjelande og betingelserne herfor fastsættes, hvor det er relevant, i forbindelse med de i artikel 23 omhandlede ordninger.
4. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand af sin midte. Næstformanden afløser automatisk formanden, når formanden er forhindret i at udføre sit hverv. Formandens og næstformandens mandatperiode er to år og seks måneder, som kan fornyes én gang, og udløber, når deres medlemskab af bestyrelsen ophører.
5. Bestyrelsen træder sammen efter indkaldelse fra formanden.
Den administrerende direktør deltager normalt i drøftelserne, medmindre formanden bestemmer andet.
Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde to gange om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ eller på anmodning af mindst en tredjedel af medlemmerne.
Bestyrelsen kan indbyde enhver, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i dens møder som observatør. Bestyrelsens medlemmer kan, medmindre andet er fastsat i dens forretningsorden, bistås af rådgivere eller eksperter.
Bestyrelsens sekretariatsforretninger varetages af agenturet.
6. Medmindre andet følger af denne forordning, træffer bestyrelsen sine beslutninger med et flertal på to tredjedele af medlemmerne.
7. Medlemmer, der repræsenterer medlemsstaterne og Kommissionen, har hver én stemme. Beslutninger på grundlag af artikel 6, litra b) og e), kan ikke vedtages uden tilslutning fra Kommissionens repræsentanter. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemninger.
De nærmere afstemningsregler, herunder betingelserne for, at et medlem kan handle ved fuldmagt fra et andet medlem, fastlægges i bestyrelsens forretningsorden.
Artikel 6
Bestyrelsens opgaver
Bestyrelsen sørger for, at agenturet varetager de opgaver, det er blevet pålagt, på de i denne forordning fastsatte betingelser og træffer de nødvendige beslutninger med henblik herpå. For så vidt angår sikkerhedsgodkendelsesopgaver og -beslutninger i henhold til kapitel III er bestyrelsen kun ansvarlig for ressource- og budgetspørgsmål. Endvidere skal bestyrelsen:
a)
udnævne den administrerende direktør i henhold til artikel 7, stk. 2
b)
vedtage senest den 15. november hvert år agenturets arbejdsprogram for det følgende år, efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen
c)
udøve sine beføjelser for så vidt angår agenturets budget i henhold til artikel 13 og 14
d)
føre tilsyn med driften af Galileos sikkerhedscenter (i det følgende benævnt »GSMC«), jf. artikel 16, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 683/2008
e)
udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør
f)
vedtage de særlige bestemmelser, som er nødvendige for at kunne udøve retten til aktindsigt i agenturets dokumenter, jf. artikel 21
g)
vedtage årsrapporten om agenturets aktiviteter og fremtidsplaner og videresende den senest den 1. juli til medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; agenturet videresender hvert år alle relevante oplysninger om evalueringsprocedurernes resultat til budgetmyndigheden
h)
fastsætte sin forretningsorden.
Artikel 7
Den administrerende direktør
1. Agenturet ledes af den administrerende direktør, der udfører sit hverv under tilsyn af bestyrelsen.
2. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjenester og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over mindst tre kandidater, som Kommissionen foreslår efter en almindelig udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser både i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen træffer beslutning om at udnævne den administrerende direktør med et flertal på tre fjerdedele af sine medlemmer.
Bestyrelsen har beføjelse til at afskedige den administrerende direktør og træffer beslutning om at afskedige den administrerende direktør med et flertal på tre fjerdedele af sine medlemmer.
Den administrerende direktørs mandatperiode er fem år. Mandatet kan fornys én gang med yderligere en periode på fem år.
3. Europa-Parlamentet og Rådet kan anmode den administrerende direktør om at aflægge beretning om sin embedsførelse og om at afgive en redegørelse over for disse institutioner.
Artikel 8
Den administrerende direktørs opgaver
Den administrerende direktør:
a)
repræsenterer agenturet undtagen i forbindelse med aktiviteter og beslutninger i henhold til kapitel II og III og er dets administrative leder
b)
forbereder bestyrelsens arbejde og deltager uden stemmeret i bestyrelsens arbejde
c)
er over for bestyrelsen ansvarlig for, at agenturets årlige arbejdsprogram gennemføres
d)
træffer alle nødvendige foranstaltninger, herunder vedtagelse af interne administrative instrukser og offentliggørelse af meddelelser, for at sikre, at agenturet fungerer i overensstemmelse med denne forordning
e)
udarbejder overslag over agenturets indtægter og udgifter i henhold til artikel 13 og gennemfører budgettet i henhold til artikel 14
f)
udarbejder hvert år et udkast til almindelig beretning og forelægger det for bestyrelsen
g)
sørger for, at agenturet som ansvarlig for driften af GSMC er i stand til at efterkomme instrukser i henhold til fælles aktion 2004/552/FUSP
h)
udarbejder agenturets organisationsstruktur og forelægger den for bestyrelsen til godkendelse
i)
udøver de i artikel 18 nævnte beføjelser over for personalet
j)
kan med bestyrelsens samtykke træffe beslutning om oprettelse af lokale kontorer i medlemsstaterne, jf. artikel 4
k)
sørger for, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og alle de organer, som er oprettet under agenturet i henhold til artikel 11, stk. 11, råder over et sekretariat og alle nødvendige ressourcer, så de kan fungere efter hensigten.
KAPITEL II
ASPEKTER I FORBINDELSE MED DEN EUROPÆISKE UNIONS ELLER MEDLEMSSTATERNES SIKKERHED
Artikel 9
Fælles aktion
1. I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 683/2008 anvendes de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP, når driften af systemerne vil kunne berøre Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.
2. Kommissionen forelægger Rådet de beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der træffes i henhold til kapitel III, samt de fastlagte restrisici til orientering.
KAPITEL III
SIKKERHEDSGODKENDELSE AF EUROPÆISKE GNSS - SYSTEMER
Artikel 10
Almindelige principper
De i dette kapitel omhandlede sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter foretages i overensstemmelse med følgende principper:
a)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og -beslutninger udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed
b)
det tilstræbes, at beslutninger træffes med konsensus og at alle aktører, der er berørt af sikkerhedsproblematikken, inddrages
c)
opgaver udføres under hensyntagen til de relevante sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen (7)
d)
en permanent overvågningsproces sikrer, at sikkerhedsrisiciene er kendt, at sikkerhedsforanstaltningerne fastlægges, således at disse risici begrænses til et acceptabelt niveau i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumsstandarder, jf. de sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen, og at disse foranstaltninger anvendes i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Sådanne foranstaltningers effektivitet skal løbende evalueres
e)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse baseres ifølge den i sikkerhedsgodkendelsesstrategien fastlagte proces på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse
f)
de tekniske sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter varetages af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, og som er sikkerhedsgodkendt på et passende niveau, og som handler på en objektiv måde
g)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse træffes uafhængigt af Kommissionen, med forbehold af artikel 3, og af de enheder, der er ansvarlige for gennemførelse af programmerne. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer inden for agenturet bliver et uafhængigt organ, der selvstændigt træffer sine beslutninger
h)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres således, at kravet om uafhængighed er foreneligt med nødvendigheden af en passende koordinering mellem Kommissionen og de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelserne.
Artikel 11
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
1. Der oprettes en komité for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«) inden for agenturet. I forbindelse med de europæiske GNSS-systemer varetager Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sikkerhedsgodkendelsesmyndighedens opgaver, som omhandlet i de relevante sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen.
2. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører de opgaver, der overdrages agenturet med hensyn til sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 16, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 683/2008 og træffer beslutninger om sikkerhedsgodkendelse som omhandlet i nærværende artikel, navnlig om godkendelse af sikkerhedsgodkendelsesstrategien og om opsendelse af satellitter, bemyndigelse til at drive systemerne i deres forskellige konfigurationer og for de forskellige tjenester, bemyndigelse til at drive de jordbaserede anlæg og især de sensorstationer, der befinder sig i tredjelande, samt bemyndigelse til at fremstille modtagerne med PRS-teknologi og deres komponenter.
3. Komitéens sikkerhedsgodkendelse af systemerne består i at fastslå, at systemerne er i overensstemmelse med sikkerhedskravene i artikel 13 i forordning (EF) nr. 683/2008 og i overensstemmelse med de relevante sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen.
4. På grundlag af de risikorapporter, som er omhandlet i stk. 11, orienterer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse Kommissionen om sin risikovurdering og rådgiver Kommissionen om mulighederne for håndtering af restrisiciene med hensyn til en given beslutning om sikkerhedsgodkendelse.
5. Kommissionen holder løbende Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underrettet om konsekvenserne af komitéens påtænkte beslutninger for den korrekte gennemførelse af programmerne og for gennemførelsen af planerne for håndtering af restrisici. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tager hensyn til Kommissionens bemærkninger.
6. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses beslutninger rettes til Kommissionen.
7. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sammensættes af en repræsentant pr. medlemsstat, en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for den højtstående repræsentant. En repræsentant for ESA indbydes til at deltage i komitéens møder som observatør.
8. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse vedtager selv sin forretningsorden og udnævner sin formand.
9. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse repræsenterer agenturet, for så vidt det ifølge artikel 8 ikke er den administrerende direktør, der repræsenterer agenturet.
10. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal have adgang til alle de menneskelige og materielle ressourcer, der er nødvendige for at yde passende administrative støttefunktioner, og for at den sammen med de i medfør af stk. 11 oprettede organer kan udføre sine opgaver uafhængigt, især i forbindelse med sagsbehandling, iværksættelse og overvågning af gennemførelsen af sikkerhedsprocedurer og udførelse af systemsikkerhedskontroller, forberedelse af beslutninger og tilrettelæggelse af dens møder.
11. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse opretter under sin myndighed særlige underorganer, som handler i overensstemmelse med dennes instrukser, til varetagelse af specifikke opgaver. Under hensyntagen til den nødvendige kontinuitet i arbejdet oprettes der navnlig:
-
et panel til at foretage sikkerhedsanalysekontrol og -test med henblik på udarbejdelse af de risikorapporter, der er relevante, for at komitéen kan træffe sine beslutninger
-
kryptodistributionsmyndighed (»CDA«), som bistår Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, navnlig i spørgsmål vedrørende flynøgler.
12. Kan der ikke opnås konsensus i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med de almindelige principper, der er omhandlet i artikel 10 i denne forordning, træffer komitéen sine beslutninger med det flertal, der er fastsat i artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Union og med forbehold af artikel 9 i denne forordning. Repræsentanten for Kommissionen og repræsentanten for den højtstående repræsentant stemmer ikke. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse undertegner på komitéens vegne de beslutninger, som komitéen har truffet.
13. Kommissionen informerer uden unødig ophold Europa-Parlamentet og Rådet om sikkerhedsgodkendelsernes indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne. Finder Kommissionen, at en beslutning truffet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan have en betydelig indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne, f.eks. med hensyn til udgifter og tidsplan, underretter den omgående Europa-Parlamentet og Rådet herom.
14. Under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets synspunkter, der bør fremsættes inden en måned, kan Kommissionen vedtage enhver passende foranstaltning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 683/2008.
15. Bestyrelsen holdes løbende orienteret om udviklingen i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde.
16. Tidsplanen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde skal tage hensyn til Kommissionens GNSS-arbejdsprogram.
Artikel 12
Medlemsstaternes rolle
Medlemsstaterne:
a)
sender Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse alle oplysninger, som de finder relevante med henblik på sikkerhedsgodkendelse
b)
tillader behørigt bemyndigede personer udpeget af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse at få adgang til klassificerede oplysninger og til alle områder/anlæg af relevans for systemers sikkerhed, der hører under deres jurisdiktion, i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og uden diskrimination på grund af nationalitet, herunder med henblik på sikkerhedskontrol og -test på Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses foranledning
c)
er hver især ansvarlig for udarbejdelse af en model for adgangskontrol, dvs. en skitse eller liste over de områder/anlæg, som skal godkendes. Medlemsstaterne og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal på forhånd nå til enighed om denne model, hvormed det sikres, at alle medlemsstater leverer samme grad af adgangskontrol
d)
er på lokalt plan ansvarlig for sikkerhedsgodkendelse af de områder, der befinder sig på deres territorium, og som er en del af sikkerhedsgodkendelsesarealet for de europæiske GNSS-systemer. Medlemsstaterne rapporterer til dette formål til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
KAPITEL IV
BUDGETMÆSSIGE OG FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 13
Budget
1. Med forbehold af andre ressourcer og gebyrer, som skal fastlægges nærmere, omfatter agenturets indtægter et unionstilskud opført på Den Europæiske Unions almindelige budget til sikring af, at der er balance mellem indtægter og udgifter.
2. Agenturets udgifter omfatter bl.a. udgifter til personale, administration og infrastruktur samt driftsomkostninger og udgifter i forbindelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses virksomhed, herunder de i artikel 11, stk. 11, omhandlede organer, samt kontrakter og aftaler, der indgås af agenturet med henblik på udførelse af de opgaver, det har fået pålagt.
3. Den administrerende direktør udarbejder et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter det følgende år og fremsender det til bestyrelsen sammen med en foreløbig stillingsfortegnelse.
4. Indtægter og udgifter skal balancere.
5. Bestyrelsen udarbejder hvert år et overslag over agenturets indtægter og udgifter i det følgende regnskabsår på grundlag af udkastet til overslag over indtægter og udgifter.
6. Dette overslag samt en foreløbig stillingsfortegnelse og det foreløbige arbejdsprogram fremsendes senest den 31. marts af bestyrelsen til Kommissionen og til de tredjelande, med hvilke Unionen har indgået aftaler i henhold til artikel 23.
7. Kommissionen videresender dette overslag til Europa-Parlamentet og Rådet (»budgetmyndigheden«) sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
8. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget, og forelægger dette for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
9. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til agenturet og vedtager agenturets stillingsfortegnelse.
10. Budgettet godkendes af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det ændres tilsvarende, hvis dette bliver relevant.
11. Bestyrelsen meddeler hurtigst muligt budgetmyndigheden alle påtænkte projekter, som får betydelige økonomiske følger for finansieringen af budgettet, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, som f.eks. leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen herom.
12. Hvis en af budgetmyndighedens parter meddeler, at den agter at afgive udtalelse om et projekt, videresender den denne til bestyrelsen inden seks uger fra afgivelsen af meddelelsen om det pågældende projekt.
Artikel 14
Budgetgennemførelse og -kontrol
1. Den administrerende direktør gennemfører agenturets budget.
2. Senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår sender agenturets regnskabsfører det foreløbige årsregnskab til Kommissionens regnskabsfører sammen med beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer institutionernes og de decentraliserede organers foreløbige årsregnskaber i overensstemmelse med artikel 128 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
3. Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører agenturets foreløbige årsregnskab til Revisionsretten sammen med beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret. Beretningen sendes ligeledes til Europa-Parlamentet og Rådet.
4. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab, jf. artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, og forelægger det for bestyrelsen til udtalelse.
5. Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige regnskab.
6. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten sammen med bestyrelsens udtalelse.
7. Det endelige regnskab offentliggøres.
8. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Svaret sendes ligeledes til bestyrelsen.
9. Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger den administrerende direktør det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
10. Efter henstilling fra Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år N + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår N.
Artikel 15
Finansielle bestemmelser
Agenturets finansielle bestemmelser vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må kun afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8), hvis det er nødvendigt for, at agenturet kan fungere, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
KAPITEL V
DIVERSE BESTEMMELSER
Artikel 16
Bekæmpelse af svig
1. Med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre ulovlige handlinger finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (9), ubetinget anvendelse.
2. Agenturet tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10) og udsteder straks de relevante bestemmelser, som skal gælde for agenturets medarbejdere.
3. Det fastsættes udtrykkeligt i finansieringsafgørelserne og de deraf følgende gennemførelsesaftaler og instrumenter, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagere af agenturets midler samt hos medarbejdere med ansvar for tildeling af disse midler.
Artikel 17
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for agenturet.
Artikel 18
Personale
1. Agenturets personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union, ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union og de gennemførelsesbestemmelser, som Den Europæiske Unions institutioner i fællesskab har vedtaget med henblik på anvendelse af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår. Bestyrelsen fastsætter i samråd med Kommissionen om fornødent yderligere detaljerede gennemførelsesbestemmelser.
2. Medmindre andet er fastsat i artikel 8 udøver agenturet over for sit personale de beføjelser, som vedtægten og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte tillægger ansættelsesmyndigheden.
3. Agenturets personale består dels af medarbejderne, som agenturet selv har ansat for at kunne udføre sine opgaver, men kan også omfatte tjenestemænd med den relevante sikkerhedsgodkendelse, som Kommissionen eller medlemsstaterne midlertidigt har stillet til rådighed eller udstationeret.
4. Bestemmelserne i stk. 1 og 3 finder også anvendelse på de medarbejdere, der arbejder på Galileosikkerhedsovervågningscentret.
Artikel 19
Erstatningsansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den for den pågældende aftale gældende lovgivning. Domstolen har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til enhver voldgiftsbestemmelse i de af agenturet indgåede aftaler.
2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold er agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, ansvarlig for erstatning af skader forvoldt af den selv eller af dens ansatte under udførelsen af deres hverv.
3. Domstolen har kompetence til at afgøre tvister vedrørende de i stk. 2 omhandlede skader.
4. De ansattes personlige ansvar over for agenturet bestemmes efter den for disse gældende vedtægt eller deres ansættelsesvilkår.
Artikel 20
Sprogordning
1. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (11), gælder for agenturet.
2. Oversættelser, der er nødvendige for agenturets virksomhed, foretages af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 21
Aktindsigt og beskyttelse af personoplysninger
1. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (12) gælder for de dokumenter, som beror hos agenturet.
2. Bestyrelsen vedtager inden seks måneder efter ikrafttrædelsen af nærværende forordning bestemmelser om anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001.
3. De afgørelser, som agenturet træffer i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan i henhold til artikel 228 eller artikel 263 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde indklages for Ombudsmanden eller for Den Europæiske Unions Domstol.
4. Når agenturet behandler personoplysninger, er det omfattet af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13).
Artikel 22
Sikkerhedsregler
Agenturet anvender de principper for sikkerhed, der er omhandlet i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom. Dette omfatter blandt andet bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger.
Artikel 23
Tredjelandes deltagelse
1. Tredjelande, som har indgået aftaler med Den Europæiske Union herom, kan deltage i agenturets arbejde.
2. Der udarbejdes i henhold til de relevante bestemmelser i disse aftaler ordninger, hvori det navnlig fastsættes, hvilken art og hvilket omfang disse landes deltagelse i agenturets arbejde skal have, samt på hvilken måde deltagelsen skal ske, herunder bestemmelser om deltagelse i initiativer taget af agenturet, økonomiske bidrag og personale.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 24
Ændringer af forordning (EF) nr. 683/2008
I hele forordning (EF) nr. 683/2008 erstattes benævnelserne »Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS« og »myndigheden« med henholdsvis »Det Europæiske GNSS-agentur« og »agenturet«.
Artikel 25
Ophævelse og gyldighed af foranstaltninger
Forordning (EF) nr. 1321/2004 ophæves. Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning. Enhver foranstaltning, der træffes på grundlag af forordning (EF) nr. 1321/2004, forbliver gyldig.
Artikel 26
Evaluering
Senest i 2012 foretager Kommissionen en evaluering af denne forordning, særlig hvad angår agenturets opgaver som fastlagt i artikel 2, og forelægger forslag, hvis det er relevant.
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. september 2010
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 912/2010/EU RENDELETE
(2010. szeptember 22.)
az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az európai műholdas rádiónavigációs politika végrehajtása jelenleg az EGNOS és a Galileo-programon (a továbbiakban: a programok) keresztül történik.
(2)
Az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet (3) létrehozta az Európai GNSS Ellenőrző Hatósága (a továbbiakban: a Hatóság) elnevezésű közösségi ügynökséget.
(3)
Az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) meghatározza a programok irányításának és finanszírozásának új keretét. Az említett rendelet szigorú feladatmegosztást ír elő a Bizottság által képviselt Európai Unió, a Hatóság és az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: ESA) között, és a Bizottságra ruházza a programok irányításával kapcsolatos felelősséget, valamint az eredetileg a Hatóságra bízott feladatokat. Előírja továbbá, hogy a Hatóság a ráruházott feladatok ellátása során biztosítani fogja, hogy a Bizottság programirányítói feladatát tiszteletben tartsák, és hogy a Hatóság a Bizottság által kibocsátott iránymutatásoknak megfelelően jár el.
(4)
A 683/2008/EK rendeletben az Európai Parlament és a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, hogy a programoknak az 1321/2004/EK rendeletben meghatározott irányító struktúráit formálisan is a Bizottságnak és a Hatóságnak a 683/2008/EK rendeletben meghatározott új szerepeihez igazítsa.
(5)
Tekintettel a leszűkült tevékenységi körére, a Hatóság „Európai GNSS Ellenőrző Hatóság” elnevezése helyett az „Európai GNSS Ügynökség” (a továbbiakban: Ügynökség) elnevezést helytálló használni. Az Ügynökség keretében azonban biztosítani kell a Hatóság tevékenységeinek folytonosságát, ideértve a jogok és kötelezettségek, a személyi állomány és valamennyi már meghozott határozat érvényességének folytonosságát is.
(6)
Az 1321/2004/EK rendelet céljait és célkitűzéseit is célszerű kiigazítani, hogy tükrözze a tényt, miszerint az Ügynökség a továbbiakban már nem felel az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) programokkal kapcsolatos közérdekek igazgatásáért és az ilyen programok szabályozásáért.
(7)
Az Ügynökség jogállásának lehetővé kell tennie, hogy jogi személyként eljárva végezhesse feladatait.
(8)
Ugyancsak fontos az Ügynökség feladatainak módosítása, és e tekintetben biztosítani kell, hogy az Ügynökség feladatait a 683/2008/EK rendelet 16. cikkében meghatározott feladatokkal összhangban határozzák meg, többek között lehetőséget adva az Ügynökségnek egyéb, a Bizottság által esetlegesen rábízott tevékenységek elvégzésére, támogatva ezáltal a Bizottságot a programok végrehajtásában. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 54. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban ezek a tevékenységek például az alábbiakat foglalhatják magukban: a biztonsági vonatkozású ügyekkel kapcsolatos koordinációs és konzultációs eljárások kidolgozásának nyomon követése, a programok fejlesztését és előmozdítását szolgáló kutatás végzése, valamint támogatás nyújtása a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásra (PRS) irányuló kísérleti projekt kidolgozása és végrehajtása során.
(9)
Hatáskörében eljárva és célkitűzéseinek, valamint feladatainak teljesítése során az Ügynökségnek meg kell felelnie különösen az Unió intézményeire vonatkozó rendelkezéseknek.
(10)
A Galileo-programnak a 683/2008/EK rendelet 22. cikkében említett, 2010-re előirányzott, félidős felülvizsgálatával összefüggésben a Bizottságnak foglalkoznia kell a programok irányításának kérdésével is az üzemeltetési és a hasznosítási szakaszban, valamint az Ügynökség ezzel összefüggő szerepével.
(11)
Az Ügynökség feladatai teljesítésének hatékony biztosítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak képviselettel kell rendelkezniük az Igazgatótanácsban, amely rendelkezik a szükséges hatáskörrel a költségvetés megállapításához és végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, az Ügynökség átlátható döntéshozatali munkafolyamatainak meghatározásához, a Hatóság munkaprogramjának elfogadásához, valamint ügyvezető igazgatójának kinevezéséhez.
(12)
Helyénvaló továbbá az Európai Parlament képviselőjét szavazati joggal nem rendelkező tagként felvenni az Igazgatótanácsba, tekintettel arra, hogy a 683/2008/EK rendelet hangsúlyozta az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti szoros együttműködés hasznosságát.
(13)
Annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség elláthassa feladatait, tiszteletben tartva eközben a Bizottság programirányítói szerepkörét és összhangban a Bizottság iránymutatásaival, fontos annak egyértelmű előírása is, hogy az Ügynökséget az Igazgatótanács felügyelete alá tartozó ügyvezető igazgató irányítja, a Bizottság által az Ügynökség rendelkezésére bocsátott iránymutatások alapján. Ugyancsak fontos annak pontosítása, hogy a Bizottságnak öt képviselővel kell rendelkeznie az Igazgatótanácsban, és hogy az Igazgatótanács korlátozott számú feladataira vonatkozó határozatokat a Bizottság képviselőinek igenlő szavazata nélkül nem lehet meghozni.
(14)
Az Ügynökség zavartalan működéséhez arra van szükség, hogy az ügyvezető igazgatót érdem, dokumentált igazgatási és irányítási képességek, valamint megfelelő szakértelem és tapasztalat alapján nevezzék ki, továbbá, hogy az Ügynökség belső működésének megszervezése tekintetében teljes függetlenséget és rugalmasságot élvezzen feladatai ellátásában. A biztonsági akkreditációval kapcsolatos bizonyos tevékenységek és intézkedések kivételével az ügyvezető igazgatónak kell előkészítenie és megtennie az Ügynökség munkaprogramja megfelelő teljesítésének biztosításához szükséges intézkedéseket, minden évben általános jelentéstervezetet kell készítenie, hogy benyújtsa az Igazgatótanácsnak, kimutatástervezetet kell készítenie az Ügynökség becsült bevételeiről és kiadásairól, és végre kell hajtania a költségvetést.
(15)
Az Igazgatótanácsot fel kell hatalmazni minden olyan határozat meghozatalára, amely biztosíthatja azt, hogy az Ügynökség képes legyen ellátni feladatait, a biztonsági akkreditációs feladatok kivételével, amelyekkel az Európai GNSS rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsát (a továbbiakban: Biztonsági Akkreditációs Tanács) kell megbízni. Az ilyen akkreditációs feladatok tekintetében az Igazgatótanácsnak csak az erőforrással kapcsolatos és a költségvetési ügyekért kell felelnie. A programok zökkenőmentes irányítása megköveteli továbbá, hogy az Igazgatótanács feladatai összhangban legyenek a 683/2008/EK rendelet 16. cikke alapján az Ügynökségre ruházott feladatokkal, különös tekintettel a Galileo biztonsági központ működtetésére és az Európai Unió biztonságát befolyásoló európai műholdas rádiónavigációs rendszer üzemeltetésének egyes vonatkozásairól szóló, 2004. július 12-i 2004/552/KKBP tanácsi együttes fellépés (6) értelmében kiadott utasításokra.
(16)
A tisztségviselők kinevezésére irányuló eljárásoknak átláthatóaknak kell lenniük.
(17)
Tekintettel az Ügynökségre ruházott feladatkörre, amely magában foglalja a biztonsági akkreditációt is, az 1321/2004 rendelet 9. cikkével összhangban létrehozott Tudományos és Műszaki Bizottságot meg kell szüntetni, és az említett rendelet 10. cikkével összhangban létrehozott Rendszervédelmi és Biztonsági Bizottságot fel kell váltani a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal, amely a biztonsági akkreditációért felel, és a tagállamok, illetve a Bizottság képviselőiből áll. A külügyi és biztonságpolitikai főképviselő (a továbbiakban: főképviselő) és az ESA megfigyelői szerepet töltenek be a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban.
(18)
A biztonsági akkreditációs tevékenységeket a programirányító hatóságoktól - különösen a Bizottságtól, az Ügynökség egyéb szerveitől, az ESA-tól, valamint a biztonsági előírások alkalmazásáért felelős egyéb testületektől - függetlenül kell végezni. Az ilyen függetlenség biztosítása érdekében létre kell hozni a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot mint az európai GNSS-rendszerek és a PRS-technológiát tartalmazó vevőkészülékek biztonsági akkreditációs hatóságát. Ez egy önálló szerv, amely - az Ügynökségen belül - függetlenül és objektívan hozza meg határozatait, a polgárok érdekében.
(19)
Mivel a 683/2008/EK rendelet értelmében a rendszerbiztonsággal kapcsolatos valamennyi vonatkozás tekintetében a Bizottság végzi az irányítást, és a biztonsági vonatkozások hatékony irányításának biztosítása érdekében, valamint a szóban forgó rendelet által előírt szigorú hatáskörmegosztás elvével összhangban alapvető fontosságú, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács tevékenységei szigorúan a rendszerek biztonsági akkreditációs tevékenységére korlátozódjanak, és hogy azok semmilyen körülmények között se avatkozzanak bele a 683/2008/EK rendelet 13. cikke szerint a Bizottságra bízott feladatokba.
(20)
A Bizottság által az európai GNSS-programok bizottságát bevonó eljárásokkal hozott határozatok semmiképpen sem befolyásolják a költségvetési kérdésekkel kapcsolatos hatályos szabályokat, illetve a tagállamokat biztonsági kérdésekben megillető különös hatáskört.
(21)
A 683/2008/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban, ha a rendszerek üzemeltetése érintheti az Unió vagy a tagállamok biztonságát, akkor a 2004/552/KKBP együttes fellépésben előírt eljárásokat kell alkalmazni. Különösen abban az esetben, ha a rendszerek működése vagy használata az Unió vagy valamely tagállam biztonságát fenyegeti, vagy a rendszerek működését - különösen egy nemzetközi válság eredményeként - fenyegető esetben a Tanács egyhangúan dönthet az Ügynökség és a Bizottság számára adandó szükséges utasításokról. A Tanács bármely tagja, a főképviselő vagy a Bizottság kérheti a Tanács vitáját az ilyen utasításokról való megállapodás céljából.
(22)
A szubszidiaritás elvének alkalmazásával, a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a megfelelő tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni.
(23)
Annak érdekében, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács gyorsan és hatékonyan végezhesse tevékenységeit, képesnek kell lennie az utasításai szerint cselekvő, neki alárendelt megfelelő szervek létrehozására. Ennek megfelelően célszerű felállítania egy „panelt”, amely segíti határozatainak előkészítésében, valamint egy „kriptográfiai terjesztési hatóságot” (CDA), amely a kriptográfiai anyagok kezeléséért és előkészítéséért felelős, ideértve a műholdak indításakor használt operatív repülési rejtjelkulcsok kezelésével foglalkozó Repülési Rejtjelkulcs Csoportot (FKC), valamint egyéb, szükség esetén különleges ügyekkel foglalkozó szerveket is. Ennek során különös figyelemmel kell lenni az említett szervekben végzett munka szükséges folyamatosságára.
(24)
Fontos az is, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket összehangolják a programirányító hatóságok és a biztonsági előírások alkalmazásáért felelős egyéb szervek tevékenységeivel.
(25)
A rendszerek különleges jellegét és összetettségét figyelembe véve elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség szellemében, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben illetékes valamennyi szereplőt bevonva és folyamatos kockázatellenőrzés mellett végezzék. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakemberek lássák el.
(26)
Ahhoz, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács képes legyen ellátni a feladatait, elő kell írni azt is, hogy a tagállamok juttassanak el hozzá minden szükséges dokumentumot, biztosítsák a hozzáférést a megfelelően feljogosított személyek számára a minősített információkhoz és a területükön fekvő valamennyi telephelyre, és helyi szinten legyenek felelősek a területükön fekvő telephelyek biztonsági akkreditációjáért.
(27)
A programok alapján létrehozott rendszerek olyan infrastruktúrák, amelyek használata messze túllép a tagállamok országhatárain, és amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkének rendelkezései szerinti transzeurópai hálózatokként jöttek létre. Ezen túlmenően az e rendszereken keresztül kínált szolgáltatások a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén hozzájárulnak a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez.
(28)
A Bizottságnak értékelnie kell az Ügynökség finanszírozásának költségvetési vonatkozásait az érintett kiadási fejezetekkel kapcsolatban. A költségvetési hatóság két ágának a tájékoztatás alapján és a vonatkozó jogalkotási eljárás sérelme nélkül, a költségvetési együttműködés keretében kellő időben megállapodásra kell jutnia az Ügynökség finanszírozása tekintetében. Az Európai Unió általános költségvetésének terhére történő uniós hozzájárulásra az Unió költségvetési eljárása alkalmazandó. A fentieken túlmenően, a könyvvizsgálatot a Számvevőszéknek kell végeznie, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet VIII. címének megfelelően.
(29)
Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz történő hozzáférésről és a személyes adatok kezelése tekintetében az egyének védelméről szóló uniós jogszabályokat. Ezenkívül meg kell felelnie a tanácsi és a bizottsági szolgálatokra vonatkozó biztonsági elveknek is.
(30)
Az Ügynökség munkájában való részvételt lehetővé kell tenni harmadik országok számára is, feltéve, hogy erre vonatkozóan előzetes megállapodást kötöttek az Unióval, különösen akkor, ha az ilyen országok - az ESA Galileosat programjához való hozzájárulásukon keresztül - részt vettek a Galileo-program korábbi szakaszaiban is.
(31)
Mivel e rendelet céljait - nevezetesen egy ügynökség felállítását és működésének biztosítását, amely felel különösen a rendszerek biztonsági akkreditációjáért - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.
(32)
Mivel az Ügynökség nevét meg kell változtatni, a 683/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(33)
Az 1321/2004/EK rendeletet korábban már módosították. A most bevezetendő módosításokra tekintettel és az egyértelműség érdekében indokolt az említett rendelet hatályon kívül helyezése és egy új rendelettel való felváltása,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, FELADATOK, SZERVEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet Európai GNSS Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) elnevezéssel uniós ügynökséget hoz létre.
2. cikk
Feladatok
Az Ügynökség feladatait a 683/2008/EK rendelet 16. cikkében kell meghatározni.
3. cikk
Szervek
Az Ügynökség szervei az Igazgatótanács, az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsa és az ügyvezető igazgató. Feladataikat a Bizottság által a 683/2008/EK rendelet 16. cikke értelmében adott iránymutatásokkal összhangban végzik.
4. cikk
Jogállás, helyi irodák
(1) Az Ügynökség az Unió szerve. Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Az Ügynökség minden egyes tagállamban az érvényben lévő jogszabályok szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
(3) Az Ügynökség a tagállamok beleegyezésével a tagállamokban, vagy - a 23. cikkel összhangban - az Ügynökség munkájában részt vevő harmadik országokban helyi irodákat hozhat létre.
(4) Az Ügynökséget - a 11. cikk (9) bekezdésére is figyelemmel - az ügyvezető igazgatója képviseli.
5. cikk
Igazgatótanács
(1) A 6. cikkben felsorolt feladatok végrehajtására létrejön egy Igazgatótanács.
(2) Az Igazgatótanács az egyes tagállamok által kinevezett egy-egy képviselőből, a Bizottság által kinevezett öt képviselőből és az Európai Parlament által kinevezett, szavazati joggal nem rendelkező képviselőből áll. Az Igazgatótanács tagjainak hivatali ideje öt év. A hivatali idő legfeljebb öt évre meghosszabbítható. A főképviselő képviselője és az ESA képviselője meghívást kap az igazgatótanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.
(3) Adott esetben a harmadik országok képviselőinek részvételét és annak feltételeit a 23. cikkben említett szabályokban kell megállapítani.
(4) Az Igazgatótanács a tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén automatikusan az alelnök helyettesíti. Az elnök és az alelnök hivatali ideje két és fél év, egyszer meghosszabbítható, és az igazgatótanácsi tagságuk megszűnésével jár le.
(5) Az Igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.
Az ügyvezető igazgató rendes körülmények között részt vesz a tanácskozásokon, amennyiben az elnök másként nem dönt.
Az Igazgatótanács évente két rendes ülést tart. Ezen túlmenően az Igazgatótanács összeül az elnök kezdeményezésére vagy tagjai harmadának kérésére.
Az Igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot. Az Igazgatótanács tagjait - eljárási szabályzatának rendelkezéseitől függően - munkájukban tanácsadók vagy szakértők segíthetik.
Az Igazgatótanács titkárságát az Ügynökség biztosítja.
(6) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az Igazgatótanács határozatait tagjai kétharmados többségével hozza meg.
(7) A tagállamok egyes képviselői és a Bizottság minden egyes képviselője egy-egy szavazattal rendelkezik. A 6. cikk b) és e) pontján alapuló határozatokat a Bizottság képviselőinek igenlő szavazata nélkül nem lehet elfogadni. Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban.
Az Igazgatótanács eljárási szabályzata részletesebb szavazási szabályokat állapít meg, különösen azt, hogy egy tag egy másik tag nevében milyen feltételekkel járhat el.
6. cikk
Az Igazgatótanács feladatai
Az Igazgatótanács gondoskodik arról, hogy az Ügynökség a ráruházott feladatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően lássa el, és meghoz minden ehhez szükséges határozatot. Az Igazgatótanács a III. fejezetben előírt biztonsági akkreditációs feladatok és határozatok tekintetében csak az erőforrásokkal és a költségvetéssel kapcsolatos kérdésekért felelős. Az Igazgatótanács továbbá:
a)
a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót;
b)
minden év november 15-ig - és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően - elfogadja az Ügynökség soron következő évre vonatkozó munkaprogramját;
c)
a 13. és 14. cikk értelmében végrehajtja az Ügynökség költségvetésével kapcsolatos feladatait;
d)
ellenőrzi a 683/2008/EK rendelet 16. cikke a) pontjának ii. alpontjában említett Galileo biztonsági központ (a továbbiakban: Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont vagy GSMC) működését;
e)
fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett;
f)
a 21. cikkel összhangban elfogadja az Ügynökség dokumentumaihoz való hozzáférés jogának végrehajtásához szükséges különleges rendelkezéseket;
g)
elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és július 1-jéig továbbítja azt a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak; az Ügynökség az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak;
h)
elfogadja eljárási szabályzatát.
7. cikk
Ügyvezető igazgató
(1) Az Ügynökséget az ügyvezető igazgatója irányítja, aki az Igazgatótanács felügyelete alatt végzi feladatait.
(2) Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki, érdemei, dokumentált igazgatási és irányítási képességei, valamint szakértelme és tapasztalata alapján, egy pályázati felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és másutt való meghirdetését követően megrendezett nyílt versenyvizsga után a Bizottság által javasolt legalább három jelölt közül. Az Igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó határozatát tagjainak háromnegyedes többségével fogadja el.
Az Igazgatótanács hatáskörébe tartozik az ügyvezető igazgató felmentése, és az erre vonatkozó határozatát tagjainak háromnegyedes többségével fogadja el.
Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. A hivatali idő egy alkalommal újabb ötéves időszakra meghosszabbítható.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács felhívhatja az ügyvezető igazgatót, hogy feladatai ellátásáról jelentést nyújtson be, és az említett intézmények előtt nyilatkozatot tegyen.
8. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
Az ügyvezető igazgató:
a)
felel az Ügynökség képviseletéért - kivéve a II. és III. fejezet szerinti tevékenységek és határozatok tekintetében -, és ellátja annak irányítását;
b)
előkészíti az Igazgatótanács munkáját. Részt vesz - szavazati jog nélkül - az Igazgatótanács munkájában;
c)
felelős az Ügynökség éves munkaprogramjának az Igazgatótanács ellenőrzése melletti végrehajtásáért;
d)
minden szükséges intézkedést megtesz - beleértve a belső igazgatási utasítások elfogadását és a közlemények közzétételét is - az Ügynökség e rendelettel összhangban történő működésének biztosítása érdekében;
e)
a 13. cikkel összhangban kimutatást készít az Ügynökség becsült bevételeiről és kiadásairól, valamint a 14. cikkel összhangban végrehajtja a költségvetést;
f)
évente általános jelentéstervezetet készít, és azt benyújtja az Igazgatótanácsnak;
g)
biztosítja, hogy az Ügynökség mint a GSMC üzemeltetője képes legyen a 2004/552/KKBP együttes fellépés alapján kiadott utasításokra reagálni;
h)
meghatározza az Ügynökség szervezeti struktúráját, és azt jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;
i)
a személyi állomány tekintetében a 18. cikkben meghatározott jogkört gyakorolja;
j)
az Igazgatótanács jóváhagyását követően elfogadhatja a szükséges intézkedéseket helyi irodák létrehozására a tagállamokban a 4. cikkel összhangban;
k)
biztosítja, hogy a titkárság, valamint a megfelelő működéshez szükséges minden erőforrás a Biztonsági Akkreditációs Tanács és a 11. cikk (11) bekezdésében említett, a felügyelete alatt felállított szervek rendelkezésére álljon.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A TAGÁLLAMOK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATOS SZEMPONTOK
9. cikk
Együttes fellépés
(1) A 683/2008/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban, ha a rendszerek üzemeltetése érintheti az Európai Unió vagy a tagállamok biztonságát, a 2004/552/KKBP együttes fellépésben előírt eljárásokat kell alkalmazni.
(2) A III. fejezetben foglaltak alapján hozott biztonsági akkreditációs határozatokat a Bizottság az azonosított fennmaradó kockázatokkal együtt tájékoztatás céljából közli a Tanáccsal.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI GNSS-RENDSZEREK BIZTONSÁGI AKKREDITÁCIÓJA
10. cikk
Általános elvek
Az ebben a fejezetben említett biztonsági akkreditációs tevékenységeket a következő elveknek megfelelően kell végezni:
a)
a biztonsági akkreditációs tevékenységekre és határozatokra az Unió és a tagállamok biztonság iránti kollektív felelősségével összefüggésben kerül sor;
b)
törekedni kell arra, hogy a határozatok konszenzusban szülessenek meg, valamint hogy a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt felet bevonják;
c)
a feladatokat a Tanácsra és a Bizottságra vonatkozó megfelelő biztonsági szabályok betartásával kell teljesíteni (7);
d)
folyamatos monitoring folyamat biztosítja, hogy a biztonsági kockázatok ismertek legyenek, a Tanácsra és a Bizottságra vonatkozó biztonsági szabályokban előírt alapelveknek és minimumkövetelményeknek megfelelően meghatározzák a kockázatok elfogadható szintre történő csökkentését szolgáló biztonsági intézkedéseket, valamint hogy ezen intézkedések alkalmazására az „alapos védelem” elvével összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell;
e)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni;
f)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos technikai feladatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakemberek látják el, akik objektív módon járnak el;
g)
a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat - a 3. cikk sérelme nélkül - a Bizottságtól és a programok végrehajtásáért felelős szervektől függetlenül kell meghozni. Ennek megfelelően tehát indokolt, hogy az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjával foglalkozó hatóság független határozatokat hozó, önálló testületet alkosson az Ügynökségen belül.
h)
a biztonsági akkreditációs tevékenységeket - a függetlenség követelményének a megfelelő koordináció szükségességével való összeegyeztetése mellett - a Bizottság és a biztonsági rendelkezések végrehajtásáért felelős hatóságok végzik.
11. cikk
Biztonsági Akkreditációs Tanács
(1) Létre kell hozni az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs Tanácsát (a továbbiakban: Biztonsági Akkreditációs Tanács) az Ügynökségen belül. A Tanácsra és a Bizottságra alkalmazandó releváns biztonsági szabályokban említettek szerint az európai GNSS-rendszerekkel kapcsolatban a Biztonsági Akkreditációs Tanács látja el a biztonsági akkreditációs hatóság feladatait.
(2) A Biztonsági Akkreditációs Tanács látja el a 683/2008/EK rendelet 16. cikke a) pontjának i. alpontja értelmében az Ügynökségre ruházott feladatokat, és „biztonsági akkreditációs határozatokat” hoz az e cikkben foglaltak szerint, különösen a biztonsági akkreditációs stratégiának és a műholdak felbocsátásának jóváhagyásáról, a rendszerek különböző konfigurációikban és különböző szolgáltatások számára történő üzemeltetésének engedélyezéséről, a földi állomások és különösen a harmadik országokba telepített érzékelőállomások üzemeltetésének engedélyezéséről, valamint a PRS-technológiát tartalmazó vevőkészülékek és azok alkatrészei gyártásának engedélyezéséről.
(3) A rendszereknek a Biztonsági Akkreditációs Tanács általi biztonsági akkreditációja annak megállapításából áll, hogy a rendszerek teljesítik-e a 683/2008/EK rendelet 13. cikkében említett biztonsági követelményeket, és megfelelnek-e a Tanácsra és a Bizottságra alkalmazandó releváns biztonsági szabályoknak és rendelkezéseknek.
(4) A (11) bekezdésben említett kockázati jelentések alapján a Biztonsági Akkreditációs Tanács tájékoztatja a Bizottságot a kockázatértékeléséről, és egy adott biztonsági akkreditációs határozat tekintetében tanácsot ad a Bizottságnak a fennmaradó kockázat kezelési lehetőségeit illetően.
(5) A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot a Biztonsági Akkreditációs Tanács által tervezett határozatok hatásáról a programok megfelelő lebonyolítása és a fennmaradó kockázatok kezelésére vonatkozó tervek végrehajtása szempontjából. A Biztonsági Akkreditációs Tanács figyelembe veszi a Bizottság minden ilyen véleményét.
(6) A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak a Bizottság a címzettje.
(7) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből, továbbá a Bizottság és a főképviselő egy-egy képviselőjéből áll. Az ESA egy képviselője meghívást kap, hogy megfigyelőként részt vegyen a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein.
(8) A Biztonsági Akkreditációs Tanács kidolgozza eljárási szabályzatát és kijelöli elnökét.
(9) A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke felel az Ügynökség képviseletéért, amennyiben az - a 8. cikk értelmében - nem az ügyvezető igazgató felelősségi körébe tartozik.
(10) A Biztonsági Akkreditációs Tanács rendelkezésére áll minden olyan emberi és anyagi erőforrás, amely az igazgatási támogatási feladatok megfelelő ellátásához szükséges, és amely lehetővé teszi a Biztonsági Akkreditációs Tanács, valamint a (11) bekezdésben említett szervek számára, hogy feladataikat - különösen a dokumentumok kezelését, a biztonsági eljárások végrehajtásának megindítását és ellenőrzését, a rendszerbiztonsági ellenőrzéseket, a határozatok előkészítését és az ülések szervezését - függetlenül végezhessék.
(11) A Biztonsági Akkreditációs Tanács speciális alárendelt, az utasításai alapján működő szerveket állít fel, amelyek feladata speciális ügyek kezelése. A Biztonsági Akkreditációs Tanács, miközben biztosítja a munka szükséges folyamatosságát, felállít:
-
egy panelt, amelynek feladata a biztonsági elemzéseknek a vonatkozó kockázati jelentések elkészítéséhez szükséges felülvizsgálata és tesztelése, segítve a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot határozatainak előkészítésében,
-
egy kriptográfiai terjesztési hatóságot (CDA), amelynek feladata a Biztonsági Akkreditációs Tanács támogatása, különösen a repülési rejtjelkulcsokkal kapcsolatos kérdéseket illetően.
(12) Amennyiben nem lehet az e rendelet 10. cikkében szereplő általános elvek szerinti konszenzust kialakítani, a Biztonsági Akkreditációs Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkében előírt többséggel és az e rendelet 9. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül hozza meg határozatait. A Bizottság képviselője és a főképviselő képviselője nem vesz részt a szavazásban. A Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozatokat a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke írja alá.
(13) A Bizottság késedelem nélkül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a biztonsági akkreditációs határozatok elfogadása hogyan befolyásolja a programok megfelelő lefolytatását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozat jelentős hatással lehet a programok megfelelő lebonyolítására, például a költségek és a menetrend tekintetében, azonnal értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(14) A Bizottság - az Európai Parlament és a Tanács egy hónapon belül kinyilvánítandó véleményének figyelembevételével - a 683/2008/EK rendelettel összhangban bármely megfelelő intézkedést elfogadhat.
(15) Az Igazgatótanácsot rendszeresen tájékoztatni kell a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban folyó munka állásáról.
(16) A Biztonsági Akkreditációs Tanács munkarendje figyelembe veszi a Bizottság GNSS-szel kapcsolatos munkaprogramját.
12. cikk
A tagállamok szerepe
A tagállamok:
a)
továbbítanak a Biztonsági Akkreditációs Tanács számára minden olyan információt, amelyről úgy ítélik meg, hogy a biztonsági akkreditáció szempontjából lényeges;
b)
nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban, valamint állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül lehetővé teszik a Biztonsági Akkreditációs Tanács által kijelölt és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerekkel kapcsolatos valamennyi minősített információhoz és területhez/helyszínhez hozzáférjenek, többek között a Biztonsági Akkreditációs Tanács által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek céljából;
c)
a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványt dolgoznak ki, amelynek rendeltetése az akkreditálandó területek/helyszínek leírása vagy felsorolása, és amelyről a tagállamok és a Biztonsági Akkreditációs Tanács előre megállapodnak, ezzel biztosítva, hogy a hozzáférés ellenőrzését minden tagállam ugyanazon a szinten végezze;
d)
helyi szinten felelősek a területükön fekvő és az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjának területéhez tartozó területek biztonsági akkreditációjáért, és e tekintetben jelentést készítenek a Biztonsági Akkreditációs Tanács számára.
IV. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Költségvetés
(1) A későbbiekben meghatározandó egyéb források és díjak sérelme nélkül, a bevételek és kiadások egyensúlyának biztosítása érdekében, az Ügynökség bevételének részét képezi az Európai Unió általános költségvetésében szereplő uniós támogatás.
(2) Az Ügynökség kiadásai fedezik a személyi, igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács - beleértve a 11. cikk (11) bekezdésében említett szerveket is - működésével és az Ügynökség által feladatai ellátása céljából kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat.
(3) Az ügyvezető igazgató a következő évre kimutatástervezetet készít az Ügynökség becsült bevételeiről és kiadásairól, amelyet megküld az Igazgatótanácsnak a létszámtervvel együtt.
(4) A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.
(5) Az Igazgatótanács a bevételeket és kiadásokat tartalmazó kimutatástervezet alapján minden évben elkészíti az Ügynökség számára a becsült bevételeket és ráfordításokat tartalmazó, a következő pénzügyi évről szóló kimutatást.
(6) Ezen becsléseket tartalmazó kimutatást - amely magában foglalja a létszámtervet, valamint az előzetes munkatervet - az Igazgatótanács március 31-ig továbbítja a Bizottságnak és azon harmadik országoknak, amelyekkel az Unió a 23. cikkel összhangban megállapodásokat kötött.
(7) A becsléseket tartalmazó kimutatást a Bizottság megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: költségvetési hatóság) az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt.
(8) A becsléseket tartalmazó kimutatás alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott becsült összegeket, valamint az általános költségvetés terhére juttatott támogatási összeget felveszi az Európai Unió általános költségvetésébe, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkével összhangban beterjeszt a költségvetési hatóságnak.
(9) A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek juttatandó támogatási célelőirányzatot, és elfogadja az Ügynökség létszámtervét.
(10) A költségvetést az Igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Adott esetben a költségvetést ennek megfelelően ki kell igazítani.
(11) Az Igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projektet szándékozik megvalósítani, amely a költségvetési finanszírozást lényegesen érinti, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például az épületek bérlete, illetve vétele. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
(12) Ha a költségvetési hatóság valamely ága jelzi véleményezési szándékát, akkor véleményét a projektről szóló értesítés időpontjától számított hat héten belül megküldi az Igazgatótanácsnak.
14. cikk
A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése
(1) Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.
(2) Minden pénzügyi évet követő március 1-jéig az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője az előzetes elszámolásokat közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével, az arra az évre vonatkozó költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló beszámolóval együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az intézmények és a decentralizált szervek előzetes elszámolásait konszolidálja az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 128. cikkével összhangban.
(3) Minden pénzügyi évet követő március 31-ig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megküldi az Ügynökség előzetes elszámolásait a Számvevőszéknek, az arra a pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentéssel együtt. A jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is meg kell küldeni.
(4) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikke értelmében az Ügynökség előzetes elszámolásaira vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató elkészíti az irányítása alatt álló Ügynökség végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az Igazgatótanácsnak.
(5) Az Igazgatótanács véleményezi az Ügynökség végleges elszámolását.
(6) Az ügyvezető igazgató minden pénzügyi évet követő július 1-jéig megküldi a végleges elszámolást az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, az Igazgatótanács véleményével együtt.
(7) A végleges elszámolást közzé kell tenni.
(8) A Számvevőszék észrevételeire az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Ezt a válaszát megküldi az Igazgatótanácsnak is.
(9) Az ügyvezető igazgató benyújtja az Európai Parlamenthez, annak kérésére, az összes olyan információt, amely a zárszámadási eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges az adott pénzügyi évre vonatkozóan, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint.
(10) A minősített többséggel meghozott tanácsi ajánlásnak megfelelően az Európai Parlament mentesíti az ügyvezető igazgatót az N. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében az N + 2. év április 30-a előtt.
15. cikk
Pénzügyi rendelkezések
Az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Igazgatótanács fogadja el. A pénzügyi szabályok nem térhetnek el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (8), kivéve, ha az eltérés kifejezetten szükséges az Ügynökség működéséhez, és ahhoz a Bizottság előzetes hozzájárulását adta.
V. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
16. cikk
Csaláselleni intézkedések
(1) A csalások, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) rendelkezéseit kell alkalmazni korlátozás nélkül.
(2) Az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti intézményközi megállapodáshoz (10), és haladéktalanul meghozza az Ügynökség teljes személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.
(3) A finanszírozásra vonatkozó határozatoknak, valamint az ezekből eredő végrehajtási megállapodásoknak és jogi eszközöknek kifejezetten rendelkezniük kell arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket folytathat azoknál, akik az Ügynökségtől pénzügyi támogatást kaptak, és azoknál a megbízottaknál, akik azt kiutalták.
17. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Ügynökségre alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.
18. cikk
Személyi állomány
(1) Az Ügynökség alkalmazottaira az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Európai Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak. Az Igazgatótanács, a Bizottsággal egyetértésben, elfogadja az alkalmazásra vonatkozó szükséges, részletes szabályokat.
(2) A 8. cikk sérelme nélkül az Ügynökség maga gyakorolja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei által a kinevező hatóság számára biztosított jogkört saját személyi állománya tekintetében.
(3) Az Ügynökség személyi állománya olyan alkalmazottakból áll, akiknek a felvételét az Ügynökség szükségesnek ítéli annak érdekében, hogy feladatait el tudja látni, illetve állhat olyan, megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező tisztségviselőkből, akiket a Bizottság vagy a tagállamok jelöltek vagy rendeltek ki ideiglenes jelleggel.
(4) Az (1) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a GSMC személyi állományára is alkalmazni kell.
19. cikk
Felelősség
(1) Az Ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg. Az Ügynökség által megkötött szerződésekben szereplő választott bírósági kikötés alapján a keletkező jogviták elbírálására a Bíróság rendelkezik joghatósággal.
(2) Szerződésen kívüli felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.
(3) A (2) bekezdésben említett károkra vonatkozó kártérítésből eredő jogviták tekintetében a döntés a Bíróság hatáskörébe tartozik.
(4) Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségét a személyzeti szabályzat vagy az alkalmazási feltételek rendelkezései határozzák meg.
20. cikk
Nyelvek
(1) Az Ügynökségre az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet (11) rendelkezései alkalmazandók.
(2) Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.
21. cikk
Dokumentumokhoz és személyes adatokhoz való hozzáférés
(1) Az Ügynökségnél tárolt dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (12) kell alkalmazni.
(2) Az Igazgatótanács e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályokat.
(3) Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján hozott határozatok ellen - az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228., illetve 263. cikke értelmében - panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz, illetve keresettel az Európai Unió Bíróságához.
(4) A személyes adatok feldolgozása során az Ügynökségnek tiszteletben kell tartania a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt rendelkezéseket (13).
22. cikk
Biztonsági szabályok
Az Ügynökség a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatban rögzített biztonsági elveket alkalmazza. Egyebek mellett ide tartoznak a minősített információk cseréjére, kezelésére és tárolására vonatkozó rendelkezések.
23. cikk
Harmadik országok részvétele
(1) Az Ügynökség nyitott az olyan harmadik országok részvételére, amelyek erre vonatkozóan megállapodásokat kötöttek az Európai Unióval.
(2) Ezen megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján részletes szabályokat kell kidolgozni, meghatározván különösen annak természetét, mértékét és módját, ahogyan ezen országok részt vesznek az Ügynökség munkájában, beleértve azon rendelkezéseket is, amelyek az Ügynökség által vállalt kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásokra és a személyi állományra vonatkoznak.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
A 683/2008 rendelet módosításai
Az egész 683/2008/EK rendeletben az „Európai GNSS Ellenőrző Hatóság” szavak és a „Hatóság” szó helyébe az „Európai GNSS Ügynökség”, illetve az „Ügynökség” lép.
25. cikk
A meghozott intézkedések hatályon kívül helyezése és érvényessége
Az 1321/2004/EK rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni. Az 1321/2004/EK rendelet alapján hozott minden intézkedés továbbra is érvényes.
26. cikk
Értékelés
A Bizottság 2012-ig értékeli e rendeletet, különös tekintettel az Ügynökségnek a 2. cikkben megállapított feladataira, és szükség esetén javaslatokat tesz.
27. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon kép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. szeptember 22-én.