EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 439/2010
af 19. maj 2010
om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 74 og artikel 78, stk. 1 og 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Formålet med Unionens politik vedrørende et fælles europæisk asylsystem er ifølge Haagprogrammet at oprette et fælles asylområde ved at indføre en effektiv harmoniseret procedure i overensstemmelse med EU's værdier og humanitære tradition.
(2)
Takket være indførelsen af fælles minimumsstandarder er der de senere år gjort store fremskridt hen imod indførelsen af det fælles europæiske asylsystem. Der er imidlertid fortsat store forskelle mellem medlemsstaterne, når det drejer sig om indrømmelse af international beskyttelse og de former, denne beskyttelse antager. Disse forskelle bør mindskes.
(3)
Kommissionen meddelte i sin strategiske plan på asylområdet, der blev vedtaget i juni 2008, at den havde til hensigt at udvikle det fælles europæiske asylsystem ved at foreslå en revision af de eksisterende retlige instrumenter med henblik på større harmonisering af de gældende standarder og ved at øge støtten til det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig ved et lovgivningsforslag om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor (støttekontoret) for at øge samordningen af det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne, så der sikres en effektiv gennemførelse af de fælles regler.
(4)
I den europæiske pagt om indvandring og asyl, der blev vedtaget i september 2008, bekræftede Det Europæiske Råd højtideligt, at enhver udlænding, der er udsat for forfølgelse, har ret til hjælp og beskyttelse på Den Europæiske Unions område i medfør af Genèvekonventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, som ændret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, og andre relevante traktater. Der var endvidere udtrykkelig enighed om, at et europæisk støttekontor skulle oprettes i 2009.
(5)
Formålet med det praktiske samarbejde på asylområdet er inden for en europæisk retlig ramme at forbedre konvergensen og sikre fortsat kvalitet i medlemsstaternes beslutningsprocedurer på dette område. Der er i de senere år allerede blevet iværksat et betydeligt antal praktiske samarbejdsforanstaltninger, navnlig vedtagelsen af en fælles tilgang for så vidt angår oplysninger om oprindelseslande og indførelse af et fælles europæisk uddannelsesprogram på asylområdet.
(6)
Støttekontoret bør oprettes for at styrke og udvikle disse samarbejdsforanstaltninger. Støttekontoret bør tage behørigt hensyn til resultaterne af disse samarbejdsforanstaltninger og de indhøstede erfaringer.
(7)
Når nogle medlemsstaters asyl- og modtagelsessystemer er udsat for et særligt og uforholdsmæssigt stort pres, navnlig som følge af disse landes geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, bør støttekontoret støtte udviklingen af solidaritet inden for Unionen med henblik på at gøre det nemmere at flytte de personer, der nyder international beskyttelse, mellem medlemsstater, samtidig med at det sikres, at asyl- og modtagelsessystemerne ikke misbruges.
(8)
Støttekontoret bør for at kunne opfylde sit mandat bedst muligt være uafhængigt rent teknisk og bør have juridisk, administrativ og økonomisk selvstændighed. Med henblik herpå bør støttekontoret være et EU-organ, der har status som juridisk person, og som udøver de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges det ved denne forordning.
(9)
Støttekontoret bør arbejde tæt sammen med medlemsstaternes asylmyndigheder, med nationale indvandrings- og asyltjenester og andre tjenester og trække på disses kapacitet og ekspertise samt med Kommissionen. Medlemsstaterne bør samarbejde med støttekontoret for at sikre, at det er i stand til at opfylde sit mandat.
(10)
Støttekontoret bør også handle i tæt samarbejde med FN's Flygtningehøjkommissariat (UNHCR) og, når det er hensigtsmæssigt, med relevante internationale organisationer for at drage nytte af disses ekspertise og støtte. Med henblik herpå bør UNHCR's og de øvrige relevante internationale organisationers roller anerkendes fuldt ud, og disse organisationer bør inddrages fuldt ud i støttekontorets arbejde. Økonomiske midler, som støttekontoret stiller til rådighed for UNHCR i henhold til denne forordning, bør ikke resultere i, at UNHCR's aktiviteter dobbeltfinansieres med midler fra andre internationale eller nationale kilder.
(11)
For at støttekontoret kan opfylde sin funktion, og for så vidt det er nødvendigt for udførelsen af dets opgaver, bør det desuden samarbejde med andre EU-organer, navnlig Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), der blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 (2), og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, der blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 (3).
(12)
Støttekontoret bør samarbejde med Det Europæiske Migrationsnetværk, der blev oprettet ved Rådets afgørelse 2008/381/EF (4), for at undgå, at aktiviteterne overlapper hinanden. Støttekontoret bør også opretholde en tæt dialog med civilsamfundet med henblik på udveksling af oplysninger og samling af viden på asylområdet.
(13)
Støttekontoret bør være et europæisk ekspertisecenter på asylområdet, som har ansvaret for at lette, koordinere og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne om de mange aspekter af asyl, for at sætte medlemsstaterne bedre i stand til at give international beskyttelse til dem, der er berettiget hertil, og samtidig, hvor det er relevant, behandle dem, der ikke opfylder kravene til international beskyttelse, på en retfærdig og effektiv måde. Støttekontorets mandat bør koncentreres om tre store opgaver, nemlig at bidrage til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem, at støtte det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet og at støtte de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres.
(14)
Støttekontoret bør ikke have direkte eller indirekte beføjelser i forbindelse med de beslutninger, som medlemsstaternes asylmyndigheder træffer angående individuelle ansøgninger om international beskyttelse.
(15)
For at yde og/eller koordinere hurtig og effektiv operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, bør støttekontoret på anmodning af de berørte medlemsstater koordinere foranstaltninger til støtte for disse medlemsstater, f.eks. ved at indsætte asylstøttehold bestående af eksperter på asylområdet i disse medlemsstater. Disse hold bør navnlig yde ekspertise med hensyn til tolketjenester, oplysninger om oprindelseslande og viden om behandling og forvaltning af asylsager. Ordningen med asylstøttehold bør være omfattet af denne forordning for at sikre en effektiv indsættelse af holdene.
(16)
Støttekontoret bør opfylde sin funktion på en sådan måde, at det kan tjene som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige og tekniske kvalitet af den bistand, det yder, og de oplysninger, det videregiver, gennemsigtigheden af dets procedurer og virkemåde, og dets omhu ved udførelsen af de opgaver, det er pålagt.
(17)
Kommissionen og medlemsstaterne bør være repræsenteret i støttekontorets bestyrelse, så de effektivt kan føre kontrol med dets virksomhed. Bestyrelsen bør om muligt bestå af de operative chefer for medlemsstaternes asylmyndigheder eller deres repræsentanter. Den bør have de nødvendige beføjelser, navnlig til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage passende finansielle bestemmelser, fastlægge gennemsigtige arbejdsprocedurer for støttekontorets beslutningstagning, vedtage årsrapporten om situationen på asylområdet i Unionen og tekniske dokumenter om gennemførelsen af Unionens instrumenter på asylområdet og udnævne en administrerende direktør samt, hvor det er hensigtsmæssigt, udpege et forretningsudvalg. I betragtning af UNHCR's ekspertise på asylområdet bør organisationen have et medlem af bestyrelsen uden stemmeret, så den inddrages fuldt ud i støttekontorets arbejde.
(18)
I betragtning af karakteren af støttekontorets opgaver og den administrerende direktørs rolle og med henblik på at gøre det muligt for Europa-Parlamentet at vedtage en udtalelse om den valgte kandidat inden dennes udnævnelse samt inden en eventuel forlængelse af den pågældendes embedsperiode, bør den administrerende direktør opfordres til at fremkomme med en udtalelse til og besvare spørgsmål fra Europa-Parlamentets kompetente udvalg. Den administrerende direktør bør også forelægge Europa-Parlamentet årsrapporten. Derudover bør Europa-Parlamentet have mulighed for at opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om, hvorledes udførelsen af dennes opgaver forløber.
(19)
For at sikre støttekontorets fulde selvstændighed og uafhængighed bør det have sit eget budget, der hovedsagelig består af et bidrag fra Unionen. Finansieringen af støttekontoret bør finde sted på grundlag af en aftale med budgetmyndigheden som fastlagt i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5). Unionens budgetprocedure bør gælde for så vidt angår Unionens bidrag og ethvert tilskud, der ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskaberne bør foretages af Revisionsretten.
(20)
Støttekontoret bør desuden samarbejde med myndigheder i tredjelande og internationale organisationer, der er kompetente på områder, der falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og tredjelande inden for rammerne af samarbejdsaftaler indgået i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(21)
I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til TEUF, har Det Forenede Kongerige og Irland ved skrivelser af 18. maj 2009 meddelt, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.
(22)
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.
(23)
Eftersom Danmark som medlemsstat hidtil har bidraget til det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet, bør støttekontoret fremme det operationelle samarbejde med Danmark. Med henblik herpå bør en dansk repræsentant inviteres til at deltage i alle møder i bestyrelsen, der også bør kunne beslutte at invitere danske observatører til arbejdsgruppernes møder, hvor det er relevant.
(24)
For at støttekontoret kan opfylde sin funktion, bør det være åbent for deltagelse af lande, som har indgået aftaler med Unionen, i henhold til hvilke de har indført og anvender EU-retten på de områder, der er omfattet af denne forordning, navnlig Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz. Støttekontoret bør desuden, efter aftale med Kommissionen, have mulighed for i overensstemmelse med TEUF at indgå samarbejdsaftaler med andre lande end dem, der har indgået aftaler med Unionen, i henhold til hvilke de har indført og anvender EU-retten. Støttekontoret bør dog under ingen omstændigheder udforme en selvstændig udenrigspolitik.
(25)
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6) (Finansforordningen), navnlig artikel 185, bør finde anvendelse på støttekontoret.
(26)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (7), bør finde ubegrænset anvendelse på støttekontoret, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8).
(27)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (9) bør finde anvendelse på støttekontoret.
(28)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10) bør finde anvendelse på støttekontorets behandling af personoplysninger.
(29)
De nødvendige bestemmelser vedrørende lokaler til støttekontoret i den medlemsstat, hvor støttekontoret skal have sit hovedsæde, samt de særlige regler, der skal gælde for støttekontorets samlede personale og deres familiemedlemmer, bør fastlægges i en aftale vedrørende hovedsædet. Endvidere bør værtsmedlemsstaten sikre de bedst mulige vilkår for, at støttekontoret kan fungere efter hensigten, herunder med hensyn til børns skolegang og transport, så støttekontoret kan tiltrække højt kvalificerede medarbejdere fra så stort et geografisk område som muligt.
(30)
Målene for denne forordning, nemlig at forbedre gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem, at lette, koordinere og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet og at yde og/eller koordinere operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(31)
Denne forordning respekterer grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og bør anvendes i overensstemmelse med retten til asyl, der anerkendes i charterets artikel 18 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL 1
OPRETTELSE AF DET EUROPÆISKE ASYLSTØTTEKONTOR OG STØTTEKONTORETS FUNKTION
Artikel 1
Oprettelse af Det Europæiske Asylstøttekontor
Der oprettes et europæisk asylstøttekontor (støttekontoret) for at bidrage til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem, styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet og yde og/eller koordinere operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer.
Artikel 2
Støttekontorets funktion
1. Støttekontoret letter, koordinerer og styrker det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne om de mange aspekter af asyl og bidrager til en bedre gennemførelse af det fælles europæiske asylsystem. I den forbindelse skal støttekontoret inddrages fuldt ud i den eksterne dimension af det fælles europæiske asylsystem.
2. Støttekontoret yder effektiv operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, ved at trække på alle de nyttige ressourcer, som det har til rådighed, herunder f.eks. koordinering af ressourcer som tilvejebringes af medlemsstaterne på de betingelser, der er fastsat i denne forordning.
3. Støttekontoret yder videnskabelig og teknisk bistand til Unionens politik og lovgivning på alle de områder, der har direkte eller indirekte indflydelse på asylspørgsmål, så det fuldt ud kan støtte det praktiske samarbejde på asylområdet og udføre sine opgaver effektivt. Det udgør en uafhængig informationskilde vedrørende alle spørgsmål på disse områder.
4. Støttekontoret opfylder sin funktion på en sådan måde, at det kan tjene som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige og tekniske kvalitet af den bistand, det yder, og de oplysninger, det videregiver, den gennemsigtighed, der er forbundet med dets procedurer og virkemåde, dets omhu ved udførelsen af de opgaver, det er pålagt, og den it-støtte, der er nødvendig for udøvelsen af dets mandat.
5. Støttekontoret arbejder tæt sammen med medlemsstaternes asylmyndigheder, med nationale indvandrings- og asyltjenester og andre nationale tjenester samt med Kommissionen. Støttekontoret udfører sine opgaver, uden at det berører de opgaver, andre relevante EU-organer er pålagt, og arbejder tæt sammen med disse organer og med UNHCR.
6. Støttekontoret har ingen beføjelser i forbindelse med de beslutninger, som medlemsstaternes asylmyndigheder træffer angående individuelle ansøgninger om international beskyttelse.
KAPITEL 2
STØTTEKONTORETS OPGAVER
AFDELING 1
Støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet
Artikel 3
Bedste praksis
Støttekontoret tilrettelægger, fremmer og koordinerer aktiviteter, der muliggør udveksling af oplysninger og identifikation og samling af bedste praksis mellem medlemsstaterne på asylområdet.
Artikel 4
Oplysninger om oprindelseslande
Støttekontoret tilrettelægger, fremmer og koordinerer aktiviteter vedrørende oplysninger om oprindelseslande, navnlig følgende:
a)
indsamling af relevante, pålidelige, præcise og ajourførte oplysninger om oprindelseslande for personer, der ansøger om international beskyttelse, på en gennemsigtig og upartisk måde, ved brug af alle relevante informationskilder, herunder oplysninger, der er indsamlet fra statslige, ikke-statslige og internationale organisationer og EU-institutioner og -organer
b)
udarbejdelse af rapporter om oprindelseslande på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med litra a)
c)
forvaltning og yderligere udvikling af en portal til indsamling af oplysninger om oprindelseslande og vedligeholdelsen heraf med henblik på at sikre gennemsigtighed i overensstemmelse med de nødvendige regler for adgang til disse oplysninger i henhold til artikel 42
d)
udarbejdelse af et fælles format og en fælles metode til præsentation, kontrol og anvendelse af oplysninger om oprindelseslande
e)
analyse af oplysninger om oprindelseslande på en gennemsigtig måde for at fremme konvergens i vurderingskriterierne og om nødvendigt gøre brug af resultaterne af møder i en eller flere arbejdsgrupper. Denne analyse har ikke til formål at give medlemsstaterne instruktioner med hensyn til indrømmelse af international beskyttelse eller afslag på ansøgninger herom.
Artikel 5
Støtte til flytning inden for Unionen af personer, der nyder international beskyttelse
Når nogle medlemsstaters asyl- og modtagelsessystemer er udsat for et særligt og uforholdsmæssigt stort pres, navnlig som følge af disse landes geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, fremmer, letter og koordinerer støttekontoret udvekslingen af oplysninger og andre aktiviteter i forbindelse med flytning inden for Unionen. Flytning inden for Unionen sker alene på basis af aftaler mellem medlemsstater og med samtykke fra den pågældende person, der nyder international beskyttelse, og om nødvendigt i samråd med UNHCR.
Artikel 6
Støtte til uddannelse
1. Støttekontoret fastlægger og udvikler uddannelse, der er tilgængelig for medlemmerne af alle nationale administrationer, domstole og retsinstanser samt nationale tjenester med ansvar for asylspørgsmål i medlemsstaterne. Deltagelse i uddannelse berører ikke nationale systemer og procedurer.
Støttekontoret udvikler sådan uddannelse i tæt samarbejde med medlemsstaternes asylmyndigheder og udnytter, hvor det er relevant, den ekspertise, som akademiske institutioner og andre relevante organisationer har.
2. Støttekontoret forvalter og udvikler et europæisk uddannelsesprogram på asylområdet under hensyntagen til Unionens eksisterende samarbejde på dette område.
3. Den uddannelse, støttekontoret tilbyder, kan være generel, specifik eller temabaseret og kan omfatte metoder til »uddannelse af undervisere« (train-the-trainers-methodology).
4. Specifikke eller tematiske uddannelsesaktiviteter, der vedrører viden og færdigheder inden for asylspørgsmål, omfatter og er ikke begrænset til følgende:
a)
internationale menneskerettigheder og gældende EU-ret på asylområdet, herunder særlige retlige emner og spørgsmål vedrørende retspraksis
b)
spørgsmål vedrørende behandlingen af asylansøgninger fra mindreårige og sårbare personer med særlige behov
c)
interviewteknikker
d)
anvendelse af lægerapporter og juridiske ekspertudtalelser i asylprocedurer
e)
spørgsmål i forbindelse med fremskaffelse og anvendelse af oplysninger om oprindelseslande
f)
modtagelsesforhold, med særlig vægt på sårbare grupper og torturofre.
5. Tilbudte uddannelsesaktiviteter skal være af høj kvalitet og fastlægge en række nøgleprincipper og bedste praksis med henblik på større konvergens i de administrative metoder og afgørelser og retlig praksis under behørig hensyntagen til de nationale domstoles og retsinstansers uafhængighed.
6. Støttekontoret giver de eksperter, som er en del af asylindsatspuljen, jf. artikel 15, den specialuddannelse, der er relevant for deres opgaver og funktioner, og afholder regelmæssige øvelser med de pågældende eksperter i overensstemmelse med den tidsplan for specialuddannelse og øvelser, som er omhandlet i støttekontorets årlige arbejdsprogram.
7. Støttekontoret kan i samarbejde med medlemsstaterne tilrettelægge uddannelsesaktiviteter på disses områder.
Artikel 7
Støtte til de eksterne dimensioner af det fælles europæiske asylsystem
Støttekontoret koordinerer efter aftale med Kommissionen udvekslingen af oplysninger og andre foranstaltninger i forbindelse med spørgsmål i tilknytning til gennemførelsen af instrumenter og mekanismer vedrørende den eksterne dimension af det fælles europæiske asylsystem.
Støttekontoret koordinerer udvekslingen af oplysninger og andre foranstaltninger i forbindelse med genbosætning, som medlemsstater træffer med henblik på at imødekomme flygtninges behov for international beskyttelse i tredjelande og udvise solidaritet med deres værtslande.
Støttekontoret kan inden for rammerne af sit mandat og i overensstemmelse med artikel 49 samarbejde med kompetente myndigheder i tredjelande om tekniske spørgsmål, navnlig med henblik på at fremme og bistå kapacitetsopbygning i tredjelandenes egne asyl- og modtagelsessystemer og gennemføre regionale beskyttelsesprogrammer, samt andre foranstaltninger, der er relevante for varige løsninger.
AFDELING 2
Støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres
Artikel 8
Særligt pres på asyl- og modtagelsessystemet
Støttekontoret koordinerer og støtter fælles foranstaltninger til fordel for asyl- og modtagelsessystemer i medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, som stiller usædvanligt store og presserende krav til deres modtagelsesfaciliteter og asylsystemer. Et sådant pres kan være kendetegnet ved pludselig tilstrømning af et stort antal tredjelandsstatsborgere, som kan have behov for international beskyttelse, og kan opstå som følge af medlemsstatens geografiske placering eller befolkningsmæssige situation.
Artikel 9
Indsamling og analyse af oplysninger
1. For at kunne evaluere behovene i de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, indsamler støttekontoret, navnlig på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, UNHCR og eventuelt andre relevante organisationer, oplysninger, der er relevante for identifikation, forberedelse og fastlæggelse af nødforanstaltninger, jf. artikel 10, med henblik på at klare dette pres.
2. På grundlag af data fra de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, identificerer, indsamler og analyserer støttekontoret systematisk oplysninger vedrørende de til rådighed stående strukturer og personaleressourcer, navnlig for så vidt angår oversættelse og tolkning, oplysninger om oprindelseslande og om bistand til behandlingen og forvaltningen af asylsager samt kapaciteten til at modtage asylansøgere i de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, med henblik på at fremme en hurtig og pålidelig gensidig informering af de forskellige medlemsstaters asylmyndigheder.
3. Støttekontoret analyserer data i tilfælde af en pludselig tilstrømning af et stort antal tredjelandsstatsborgere, som kan forårsage et særligt pres på asyl- og modtagelsessystemer, og sikrer hurtig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støttekontoret gør brug af eksisterende systemer og mekanismer til tidlig varsling og etablerer om nødvendigt et system til tidlig varsling til eget formål.
Artikel 10
Støtteforanstaltninger til medlemsstaterne
På anmodning af de berørte medlemsstater koordinerer støttekontoret foranstaltninger til støtte for medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, herunder følgende:
a)
foranstaltninger til støtte for medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, for at lette den første gennemgang af de asylansøgninger, der behandles af de kompetente nationale myndigheder
b)
foranstaltninger, der skal sikre, at de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, hurtigt kan stille passende modtagelsesfaciliteter til rådighed, navnlig nødindlogering, transport og lægehjælp
c)
de asylstøttehold, hvis virkemåde er fastsat i kapitel 3.
AFDELING 3
Bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem
Artikel 11
Indsamling og udveksling af oplysninger
1. Støttekontoret tilrettelægger, koordinerer og fremmer udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes asylmyndigheder indbyrdes og mellem Kommissionen og medlemsstaternes asylmyndigheder om gennemførelsen af alle relevante instrumenter, der henhører under gældende EU-ret på asylområdet. Støttekontoret kan med henblik herpå oprette databaser over faktuelle og retlige oplysninger samt retspraksis vedrørende nationale, EU- og internationale instrumenter på asylområdet, idet der bl.a. gøres brug af eksisterende ordninger. Med forbehold af støttekontorets aktiviteter i medfør af artikel 15 og 16 vil ingen personoplysninger blive lagret i sådanne databaser, medmindre støttekontoret har indhentet sådanne oplysninger fra offentligt tilgængelige dokumenter.
2. Støttekontoret indsamler navnlig oplysninger om følgende:
a)
nationale administrationers og myndigheders behandling af ansøgninger om international beskyttelse
b)
national ret på asylområdet og udviklingen heraf, herunder retspraksis.
Artikel 12
Støttekontorets rapporter og andre dokumenter
1. Støttekontoret udarbejder hvert år en rapport om situationen på asylområdet i Unionen, idet der tages behørigt hensyn til allerede foreliggende oplysninger fra andre relevante kilder. I rapporten evaluerer støttekontoret bl.a. resultaterne af de foranstaltninger, der er gennemført i henhold til denne forordning, og foretager en samlet sammenlignende analyse af dem for at forbedre kvaliteten og effektiviteten af og sammenhængen i det fælles europæiske asylsystem.
2. Støttekontoret kan i overensstemmelse med sit arbejdsprogram eller på anmodning af bestyrelsen eller Kommissionen, i tæt samråd med sine arbejdsgrupper og Kommissionen, vedtage tekniske dokumenter om gennemførelsen af EU-instrumenter på asylområdet, herunder retningslinjer og operationelle vejledninger, idet der tages behørigt hensyn til de synspunkter, som medlemsstaterne eller Europa-Parlamentet har givet udtryk for. Når sådanne tekniske dokumenter refererer til spørgsmål vedrørende international flygtningeret, tages der behørigt hensyn til UNHCR's relevante retningslinjer. Dokumenterne har ikke til formål at give medlemsstaterne instruktioner med hensyn til indrømmelse af international beskyttelse eller afslag på ansøgninger herom.
KAPITEL 3
ASYLSTØTTEHOLD
Artikel 13
Koordinering
1. En medlemsstat eller medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, kan anmode støttekontoret om indsættelse af et asylstøttehold. Den eller de anmodende medlemsstater giver især en beskrivelse af situationen, angiver formålene med anmodningen om indsættelse og præciserer de forventede behov i forbindelse med indsættelsen, jf. artikel 18, stk. 1.
2. Som svar på en sådan anmodning kan støttekontoret koordinere den nødvendige tekniske og operationelle bistand til den eller de anmodende medlemsstater og indsættelsen af et asylstøttehold i et begrænset tidsrum på denne medlemsstats eller disse medlemsstaters område i henhold til en operationsplan, jf. artikel 18.
Artikel 14
Teknisk bistand
Asylstøtteholdene yder ekspertise som fastsat i den operationsplan, der er omhandlet i artikel 18, navnlig med hensyn til tolketjenester, oplysninger om oprindelseslande og viden om behandlingen og forvaltningen af asylsager inden for rammerne af de foranstaltninger til støtte for medlemsstaterne, der er omhandlet i artikel 10.
Artikel 15
Asylindsatspulje
1. Støttekontorets bestyrelse træffer på forslag af den administrerende direktør og med tre fjerdedeles flertal blandt de stemmeberettigede medlemmer afgørelse om profilerne for og det samlede antal af de eksperter, der skal stilles til rådighed for asylstøtteholdene (i det følgende benævnt »asylindsatspuljen«). Som led i asylindsatspuljen opretter støttekontoret en tolkeliste. Samme procedure anvendes ved alle senere ændringer af profilerne for og det samlede antal af eksperter i asylindsatspuljen.
2. Medlemsstaterne bidrager til asylindsatspuljen gennem en national ekspertpulje etableret i overensstemmelse med de forskellige profiler, der er defineret, og foreslår eksperter, der svarer til de ønskede profiler.
Medlemsstaterne bistår støttekontoret med at udpege tolke til tolkelisten.
Medlemsstaterne kan vælge at indsætte tolke eller at stille dem til rådighed via videokonference.
Artikel 16
Indsættelse af asylstøttehold
1. Oprindelsesmedlemsstatens autonomi med hensyn til udvælgelse af antallet af og profilerne for eksperterne (den nationale pulje) samt varigheden af deres indsættelse bevares. Medlemsstaterne stiller disse eksperter til rådighed efter anmodning fra støttekontoret, medmindre de står i en situation, der i væsentlig grad berører udførelsen af nationale opgaver, f.eks. en situation med utilstrækkeligt personale til at gennemføre procedurerne for fastlæggelse af status for personer, der ansøger om international beskyttelse. Medlemsstaterne meddeler på anmodning af støttekontoret hurtigst muligt antal, navne og profiler for de eksperter fra deres nationale pulje, som så hurtigt som muligt kan stilles til rådighed med henblik på at tilslutte sig et asylstøttehold.
2. Ved fastlæggelsen af sammensætningen af et asylstøttehold tager den administrerende direktør hensyn til den særlige situation, som den medlemsstat, der har anmodet om bistand, står i. Asylstøtteholdet sammensættes i overensstemmelse med den operationsplan, der er omhandlet i artikel 18.
Artikel 17
Procedure for beslutningstagning om indsættelse af asylstøttehold
1. Om nødvendigt kan den administrerende direktør udsende eksperter fra støttekontoret for at vurdere situationen i den medlemsstat, der anmoder om bistand.
2. Den administrerende direktør underretter straks bestyrelsen om enhver anmodning om indsættelse af asylstøttehold.
3. Den administrerende direktør træffer beslutning om anmodningen om indsættelse af asylstøttehold hurtigst muligt og senest fem arbejdsdage fra datoen for modtagelsen af anmodningen. Den administrerende direktør underretter samtidig skriftligt den medlemsstat, der har anmodet om bistand, og bestyrelsen om beslutningen og anfører de vigtigste grunde for beslutningen.
4. Hvis den administrerende direktør beslutter at indsætte et eller flere asylstøttehold, udarbejder støttekontoret og den medlemsstat, der har anmodet om bistand, straks en operationsplan i henhold til artikel 18.
5. Så snart operationsplanen er godkendt, underretter den administrerende direktør de medlemsstater, hvis eksperter skal indgå i asylstøtteholdene, om det nødvendige antal og de ønskede profiler. Disse oplysninger sendes skriftligt til de nationale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 19, og angiver den dato, hvor indsættelsen skal finde sted. Der fremsendes også en kopi af operationsplanen til dem.
6. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret, træffes beslutningerne om indsættelsen af asylstøtteholdene af den stedfortrædende kontorchef.
Artikel 18
Operationsplan
1. Den administrerende direktør og den medlemsstat, der har anmodet om bistand, fastlægger en operationsplan, som fastsætter de detaljerede betingelser for indsættelsen af asylstøtteholdene. Operationsplanen skal indeholde følgende:
a)
en beskrivelse af situationen inkl. modus operandi og formålene med indsættelsen, herunder det operationelle mål
b)
den forventede varighed af indsættelsen af holdene
c)
det geografiske ansvarsområde i den anmodende medlemsstat, hvor holdene vil blive sat ind
d)
en beskrivelse af opgaver og særlige instrukser for medlemmerne af holdene, herunder om hvilke databaser, de har tilladelse til at foretage søgninger i, samt hvilket udstyr, de må bære i den anmodende medlemsstat, og
e)
sammensætningen af holdene.
2. Alle ændringer eller tilpasninger af operationsplanen skal godkendes af både den administrerende direktør og den anmodende medlemsstat. Støttekontoret sender straks en kopi af den ændrede eller tilpassede operationsplan til de deltagende medlemsstater.
Artikel 19
Nationale kontaktpunkter
Hver medlemsstat udpeger et nationalt kontaktpunkt med henblik på kommunikation med støttekontoret om alle spørgsmål vedrørende asylstøtteholdene.
Artikel 20
Kontaktpunkt på EU-plan
1. Den administrerende direktør udpeger en eller flere af støttekontorets eksperter som kontaktpunkt på EU-plan med ansvar for koordineringen. Den administrerende direktør underretter værtsmedlemsstaten om udpegelsen.
2. Kontaktpunktet på EU-plan tager sig på vegne af støttekontoret af alle spørgsmål vedrørende indsættelsen af asylstøttehold. Kontaktpunktet på EU-plan skal navnlig:
a)
fungere som forbindelsesled mellem støttekontoret og værtsmedlemsstaten
b)
fungere som forbindelsesled mellem støttekontoret og medlemmerne af asylstøtteholdene og yde bistand på vegne af støttekontoret i alle spørgsmål vedrørende betingelserne for indsættelse af disse hold
c)
overvåge, at operationsplanen gennemføres korrekt, og
d)
aflægge rapport til støttekontoret om alle spørgsmål vedrørende indsættelsen af asylstøttehold.
3. Den administrerende direktør kan bemyndige kontaktpunktet på EU-plan til at bistå med at løse eventuel uenighed om gennemførelsen af operationsplanen og indsættelsen af asylstøttehold.
4. Kontaktpunktet på EU-plan tager ved varetagelsen af sine opgaver kun imod instruktioner fra støttekontoret.
Artikel 21
Civilretligt ansvar
1. Når medlemmer af et asylstøttehold udfører opgaver i en værtsmedlemsstat, er denne medlemsstat ansvarlig for den skade, de måtte forvolde under udførelsen af deres opgaver, i overensstemmelse med dens nationale lovgivning.
2. Hvis skaden er forvoldt ved grov uagtsomhed eller forsætligt, kan værtsmedlemsstaten henvende sig til oprindelsesmedlemsstaten for at få beløb, den har udbetalt til skadelidte eller disses retssuccessorer, godtgjort af oprindelsesmedlemsstaten.
3. Med forbehold af eventuelle rettigheder over for tredjemand frafalder hver medlemsstat alle sine krav mod værtsmedlemsstaten eller en anden medlemsstat for skade, den har lidt, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsæt.
4. Tvister mellem medlemsstater om anvendelsen af denne artikels stk. 2 og 3, som ikke kan løses ved forhandlinger mellem dem, indbringes af dem for Domstolen i overensstemmelse med artikel 273 i TEUF.
5. Med forbehold af eventuelle rettigheder over for tredjemand afholder støttekontoret udgifter i forbindelse med skader på støttekontorets udstyr under indsættelsen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsæt.
Artikel 22
Strafferetligt ansvar
Under indsættelsen af et asylstøttehold sidestilles medlemmerne af et asylstøttehold med embedsmænd fra værtsmedlemsstaten for så vidt angår eventuelle strafbare handlinger, der begås mod eller af dem.
Artikel 23
Omkostninger
Stiller medlemsstaterne deres eksperter til rådighed til at indgå i asylstøttehold, dækker støttekontoret fuldt ud omkostninger vedrørende følgende:
a)
rejser fra oprindelsesmedlemsstaten til værtsmedlemsstaten og fra værtsmedlemsstaten til oprindelsesmedlemsstaten
b)
vaccinationer
c)
særlige forsikringsbehov
d)
sundhedsydelser
e)
dagpenge, herunder til indkvartering
f)
støttekontorets tekniske udstyr, og
g)
eksperthonorarer.
KAPITEL 4
STØTTEKONTORETS STRUKTUR
Artikel 24
Støttekontorets administrative og ledelsesmæssige struktur
Støttekontorets administrative og ledelsesmæssige struktur består af:
a)
en bestyrelse
b)
en administrerende direktør og støttekontorets personale.
Støttekontorets administrative og ledelsesmæssige struktur kan bestå af et forretningsudvalg, hvis et sådant udvalg nedsættes i henhold til artikel 29, stk. 2.
Artikel 25
Bestyrelsens sammensætning
1. Bestyrelsen består af et medlem udpeget af hver af de medlemsstater, der er bundet af denne forordning, og to medlemmer udpeget af Kommissionen.
2. Hvert bestyrelsesmedlem kan repræsenteres eller ledsages af en suppleant; når suppleanten ledsager et medlem, deltager den pågældende uden at have stemmeret.
3. Medlemmerne af bestyrelsen udpeges på grundlag af deres erfaring, faglige ansvarlighed og kompetence på højt niveau på asylområdet.
4. En repræsentant for UNHCR er medlem af bestyrelsen uden stemmeret.
5. Bestyrelsens medlemmer udnævnes for tre år. Mandatet kan forlænges. Ved udløbet af deres mandat og ved udtræden fortsætter medlemmerne deres hverv, indtil der er truffet foranstaltning til genudnævnelse eller afløsning.
Artikel 26
Bestyrelsens formandskab
1. Bestyrelsen vælger blandt sine stemmeberettigede medlemmer en formand og en næstformand. Næstformanden afløser automatisk formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv.
2. Formanden og næstformanden vælges for tre år, og mandatet kan forlænges én gang. Hvis en formand eller næstformand ophører med at være medlem af bestyrelsen under deres mandatperiode som formand eller næstformand, ophører mandatperioden dog automatisk samtidig.
Artikel 27
Bestyrelsesmøder
1. Bestyrelsen indkaldes til møde af formanden. Den administrerende direktør deltager i møderne. Repræsentanten for UNHCR deltager ikke i mødet, når bestyrelsen varetager funktionerne i artikel 29, stk. 1, litra b), h), i), j) og m), og artikel 29, stk. 2, samt når bestyrelsen beslutter at stille økonomiske midler til rådighed til finansiering af aktiviteter, der gør det muligt for støttekontoret at drage nytte af UNHCR's ekspertise på asylområdet, jf. artikel 50.
2. Bestyrelsen afholder mindst to ordinære møder om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ eller efter anmodning fra en tredjedel af medlemmerne.
3. Bestyrelsen kan invitere enhver, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i sine møder som observatør.
Danmark inviteres til at deltage i bestyrelsens møder.
4. Bestyrelsens medlemmer kan med forbehold af forretningsordenens bestemmelser bistås af rådgivere eller eksperter.
5. Bestyrelsens sekretariatsopgaver varetages af støttekontoret.
Artikel 28
Afstemningsregler
1. Medmindre andet er fastsat, træffer bestyrelsen beslutning med absolut flertal af sine stemmeberettigede medlemmer. Hvert stemmeberettiget medlem har én stemme. Hvis et medlem ikke er til stede, har medlemmets suppleant stemmeretten.
2. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemningen.
3. Formanden deltager i afstemningen.
4. Medlemsstater, der ikke deltager fuldt ud i gældende EU-ret på asylområdet, deltager ikke i afstemningen, når bestyrelsen skal træffe afgørelse inden for rammerne af artikel 29, stk. 1, litra e), og det berørte tekniske dokument udelukkende vedrører et EU-instrument på asylområdet, der ikke er bindende for dem.
5. I bestyrelsens forretningsorden fastlægges mere detaljerede afstemningsregler, herunder regler for, hvornår et medlem kan handle på et andet medlems vegne, samt om nødvendigt regler om beslutningsdygtighed.
Artikel 29
Bestyrelsens opgaver
1. Bestyrelsen sikrer, at støttekontoret udfører de opgaver, det har fået overdraget. Den er støttekontorets planlægnings- og overvågningsorgan. Den har navnlig til opgave:
a)
med et flertal på tre fjerdedele af sine stemmeberettigede medlemmer og efter udtalelse fra Kommissionen at vedtage forretningsordenen
b)
at udnævne den administrerende direktør i overensstemmelse med artikel 30, at udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og om nødvendigt suspendere eller afskedige den pågældende
c)
at vedtage en almindelig årsrapport om støttekontorets virksomhed og sende den senest den 15. juni i det følgende år til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten. Den almindelige årsrapport offentliggøres
d)
at vedtage en årsrapport om situationen på asylområdet i Unionen, jf. artikel 12, stk. 1. Rapporten forelægges Europa-Parlamentet. Rådet og Kommissionen kan anmode om ligeledes at få forelagt rapporten
e)
at vedtage de tekniske dokumenter, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2
f)
hvert år senest den 30. september på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør og efter at have modtaget Kommissionens udtalelse med et flertal på tre fjerdedele af sine stemmeberettigede medlemmer at vedtage støttekontorets arbejdsprogram for det følgende år og sende det til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Dette arbejdsprogram vedtages i overensstemmelse med Unionens årlige budgetprocedure og Unionens lovgivningsprogram på asylområdet
g)
at udøve sine funktioner i tilknytning til støttekontorets budget, jf. kapitel 5
h)
at vedtage de nærmere regler for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001, jf. artikel 42 i nærværende forordning
i)
at vedtage støttekontorets personalepolitik under overholdelse af bestemmelserne i artikel 38
j)
efter at have anmodet om en udtalelse fra Kommissionen at vedtage en flerårig plan for personalepolitikken
k)
at træffe alle beslutninger med henblik på gennemførelsen af støttekontorets mandat som defineret i denne forordning
l)
at træffe alle beslutninger vedrørende indførelsen og om nødvendigt udviklingen af de informationssystemer, der er fastsat i denne forordning, bl.a. den informationsportal, der er omhandlet i artikel 4, litra c), og
m)
at træffe alle beslutninger vedrørende etableringen og om nødvendigt ændringer i støttekontorets interne arbejdsstrukturer.
2. Bestyrelsen kan nedsætte et forretningsudvalg til at bistå bestyrelsen og den administrerende direktør med forberedelsen af beslutninger, arbejdsprogrammer og aktiviteter, som skal vedtages af bestyrelsen, og, hvis det er nødvendigt i hastende tilfælde, til at træffe visse midlertidige afgørelser på bestyrelsens vegne.
Et sådant forretningsudvalg skal bestå af otte medlemmer, der udpeges blandt medlemmerne af bestyrelsen, heriblandt et af Kommissionens medlemmer i bestyrelsen. Varigheden af mandatet for forretningsudvalgets medlemmer er den samme som for medlemmerne af bestyrelsen.
Repræsentanter for UNHCR eller enhver anden person, hvis udtalelser kan være af interesse, kan på forretningsudvalgets anmodning deltage i forretningsudvalgets møder uden stemmeret.
Støttekontoret fastsætter forretningsudvalgets procedurer i støttekontorets forretningsorden og offentliggøre disse procedurer.
Artikel 30
Udnævnelse af den administrerende direktør
1. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen for en periode på fem år blandt de egnede kandidater, der er identificeret ved en almindelig udvælgelsesprøve organiseret af Kommissionen. Denne udvælgelsesprocedure gør det muligt at bekendtgøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen kan kræve en ny procedure, hvis den ikke finder nogen af kandidaterne på den første liste tilstrækkeligt egnede. Den administrerende direktør udnævnes på grundlag af dennes personlige kvalifikationer og erfaringer på asylområdet samt dennes administrative og ledelsesmæssige kompetencer. Før udnævnelsen opfordres den kandidat, bestyrelsen har valgt, til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
Efter denne udtalelse kan Europa-Parlamentet vedtage en udtalelse, hvori der redegøres for dets syn på den valgte kandidat. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om, på hvilken måde der er taget hensyn til denne udtalelse. Udtalelsen behandles som personlig og fortrolig, indtil kandidaten er udnævnt.
Inden for de sidste ni måneder af den administrerende direktørs femårige periode foretager Kommissionen en evaluering, hvor den navnlig undersøger:
-
den administrerende direktørs arbejde og
-
støttekontorets opgaver og behov i de følgende år.
2. Bestyrelsen kan under hensyntagen til den nævnte evaluering forlænge den administrerende direktørs embedsperiode én gang med højst tre år, men kun i de tilfælde, hvor en sådan forlængelse er begrundet i støttekontorets funktion og behov.
3. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden skal den administrerende direktør opfordres til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
Artikel 31
Den administrerende direktørs opgaver
1. Støttekontoret ledes af den administrerende direktør, som varetager sit hverv i uafhængighed. Den administrerende direktør er ansvarlig for sine aktiviteter over for bestyrelsen.
2. Med forbehold af Kommissionens, bestyrelsens eller, hvis det oprettes, forretningsudvalgets beføjelser må den administrerende direktør hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
3. Den administrerende direktør aflægger på opfordring rapport til Europa-Parlamentet om udførelsen af sine opgaver. Rådet kan opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om udførelsen af sine opgaver.
4. Den administrerende direktør er støttekontorets repræsentant i retlig henseende.
5. Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere kontorchefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret, træder en af kontorcheferne i dennes sted.
6. Den administrerende direktør er ansvarlig for den administrative ledelse af støttekontoret og gennemførelsen af de opgaver, der tillægges det ved denne forordning. Den administrerende direktør er navnlig ansvarlig for
a)
den daglige administration af støttekontoret
b)
at udarbejde forslag til støttekontorets arbejdsprogrammer, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse
c)
at gennemføre arbejdsprogrammerne og de beslutninger, der træffes af bestyrelsen
d)
at udarbejde de rapporter om oprindelseslande, der er nævnt i artikel 4, litra b)
e)
at udarbejde et udkast til finansforordningen for støttekontoret, der vedtages af bestyrelsen, jf. artikel 37, samt gennemførelsesbestemmelser hertil
f)
at udarbejde et udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter samt gennemførelse af dets budget
g)
at udøve de i artikel 38 nævnte beføjelser over for støttekontorets personale
h)
at træffe alle beslutninger vedrørende forvaltningen af de informationssystemer, der er fastsat i denne forordning, bl.a. den informationsportal, der er omhandlet i artikel 4, litra c)
i)
at træffe alle beslutninger vedrørende forvaltningen af støttekontorets interne strukturer og
j)
at koordinere og lede det rådgivende forum, jf. artikel 51. Til dette formål skal den administrerende direktør i samråd med relevante civilsamfundsorganisationer først vedtage en plan for oprettelse af det rådgivende forum. Når det formelt er oprettet, skal den administrerende direktør i samråd med det rådgivende forum vedtage en operationel plan, der omfatter regler for hyppigheden og karakteren af konsultation samt de organisatoriske mekanismer for gennemførelse af artikel 51. Der skal også vedtages gennemsigtige kriterier for løbende deltagelse i det rådgivende forum.
Artikel 32
Arbejdsgrupper
1. Støttekontoret kan inden for rammerne af sit mandat, således som det er fastsat i denne forordning, oprette arbejdsgrupper bestående af eksperter fra de kompetente myndigheder i medlemsstaterne på asylområdet, herunder dommere. Støttekontoret skal oprette arbejdsgrupper med henblik på anvendelse af artikel 4, litra e), og artikel 12, stk. 2. Suppleanter, som udpeges samtidig med eksperterne, kan træde i stedet for disse.
2. Kommissionen deltager altid i arbejdsgrupperne. UNHCR's repræsentanter kan helt eller delvis deltage i møderne i støttekontorets arbejdsgrupper afhængig af arten af de spørgsmål, der behandles.
3. Arbejdsgrupperne kan indkalde alle, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i møderne, bl.a. repræsentanter for civilsamfundet, der er aktive på asylområdet.
KAPITEL 5
FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 33
Budget
1. Der udarbejdes for hvert regnskabsår, der svarer til kalenderåret, overslag over alle støttekontorets indtægter og udgifter, som opføres på støttekontorets budget.
2. Der skal være ligevægt mellem indtægter og udgifter på støttekontorets budget.
3. Med forbehold af andre indtægter omfatter støttekontorets indtægter:
a)
et bidrag fra Unionen, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget
b)
eventuelle frivillige bidrag fra medlemsstaterne
c)
beløb, der opkræves for publikationer og andre ydelser leveret af støttekontoret
d)
bidrag fra de associerede lande.
4. Støttekontorets udgifter omfatter bl.a. vederlag til personale, administrations- og infrastrukturudgifter samt driftsomkostninger.
Artikel 34
Opstilling af budgettet
1. Hvert år opstiller den administrerende direktør et udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår, der omfatter stillingsfortegnelsen, og sender det til bestyrelsen.
2. Bestyrelsen opstiller på grundlag af udkastet et foreløbigt udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår.
3. Det foreløbige udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter sendes senest den 10. februar hvert år til Kommissionen. Bestyrelsen sender senest den 31. marts det endelige udkast til overslag, der skal omfatte et udkast til stillingsfortegnelse, til Kommissionen.
4. Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (budgetmyndigheden) sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
5. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen de beløb, som den anser for nødvendige på baggrund af stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget, som forelægges for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 313 og 314 i TEUF.
6. Budgetmyndigheden fastsætter bevillingerne i form af tilskud til støttekontoret.
7. Budgetmyndigheden vedtager støttekontorets stillingsfortegnelse.
8. Støttekontorets budget vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.
9. Bestyrelsen underretter snarest muligt budgetmyndigheden om eventuelle projekter, som den har til hensigt at gennemføre, og som kan få væsentlige finansielle følger for finansieringen af budgettet, navnlig projekter, som vedrører fast ejendom, såsom leje eller køb af bygninger. Den underretter Kommissionen herom.
10. Når en af budgetmyndighedens parter har meddelt, at den agter at fremsætte en udtalelse, sender den udtalelsen til bestyrelsen inden for seks uger fra underretningen om projektet.
Artikel 35
Gennemførelse af budgettet
1. Den administrerende direktør gennemfører støttekontorets budget.
2. Den administrerende direktør sender hvert år budgetmyndigheden alle relevante oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne.
Artikel 36
Regnskabsaflæggelse og decharge
1. Støttekontorets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i henhold til artikel 128 i Finansforordningen.
2. Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører støttekontorets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.
3. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger til støttekontorets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør i henhold til artikel 129 i Finansforordningen på eget ansvar støttekontorets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.
4. Bestyrelsen afgiver udtalelse om støttekontorets endelige årsregnskab.
5. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.
6. Det endelige årsregnskab offentliggøres.
7. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.
8. På Europa-Parlamentets anmodning forelægger den administrerende direktør det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. Finansforordningens artikel 146, stk. 3.
9. Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.
Artikel 37
Finansforordning
Finansforordningen for støttekontoret vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. Den må kun afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (11), hvis det er nødvendigt på grund af de særlige forhold, der karakteriserer støttekontorets drift, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
KAPITEL 6
BESTEMMELSER VEDRØRENDE PERSONALE
Artikel 38
Personale
1. Vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som er fastlagt i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (12) (vedtægten), og de regler, som EU-institutionerne sammen har vedtaget om anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, finder anvendelse på støttekontorets personale, herunder den administrerende direktør.
2. Bestyrelsen vedtager i samråd med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 110 i vedtægten.
3. Støttekontoret udøver over for sine ansatte de beføjelser, som vedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og de beføjelser, som ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte tillægger den myndighed, der er beføjet til at indgå kontrakter.
4. Bestyrelsen vedtager bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne udsender til støttekontoret.
Artikel 39
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for støttekontoret.
KAPITEL 7
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 40
Retlig status
1. Støttekontoret er et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Støttekontoret har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.
3. Støttekontoret repræsenteres af sin administrerende direktør.
Artikel 41
Sprogordning
1. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (13), finder anvendelse på støttekontoret.
2. Med forbehold af afgørelser, der træffes på grundlag af artikel 342 i TEUF, udarbejdes den almindelige årsberetning om støttekontorets virksomhed og dets årlige arbejdsprogram, jf. artikel 29, stk. 1, litra c) og f), på alle EU-institutionernes officielle sprog.
3. De oversættelsesopgaver, der er påkrævet i forbindelse med støttekontorets virksomhed, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 42
Aktindsigt
1. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på støttekontorets dokumenter.
2. Bestyrelsen vedtager senest seks måneder efter sit første møde de nærmere regler for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001.
3. Der kan i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 klages til ombudsmanden over de beslutninger, som støttekontoret træffer, eller de kan indbringes for Den Europæiske Unions Domstol, på de i henholdsvis artikel 228 og 263 i TEUF fastsatte betingelser.
4. Støttekontorets behandling af personoplysninger er omfattet af forordning (EF) nr. 45/2001.
Artikel 43
Regler for sikkerhedsbeskyttelse af klassificerede informationer og ikke-klassificerede følsomme informationer
1. Støttekontoret anvender sikkerhedsprincipperne i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (14), bl.a. bestemmelserne om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede informationer.
2. Støttekontoret anvender desuden sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme informationer, således som Kommissionen har vedtaget og gennemført dem.
Artikel 44
Bekæmpelse af svig
1. Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder ubegrænset anvendelse med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre retsstridige handlinger.
2. Støttekontoret tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 og indfører straks passende bestemmelser, som finder anvendelse på hele støttekontorets personale.
3. I finansieringsafgørelserne samt enhver aftale eller ethvert instrument til gennemførelse heraf fastsættes det udtrykkeligt, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler fra støttekontoret og de organer, der er ansvarlige for fordeling heraf.
Artikel 45
Ansvarsordning
1. Støttekontorets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse i en af støttekontoret indgået aftale.
3. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, skal støttekontoret i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af dets afdelinger eller af dets ansatte under udførelsen af deres hverv.
4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende de i stk. 3 omhandlede skadeserstatninger.
5. De ansattes personlige ansvar over for støttekontoret fastsættes i den vedtægt, der gælder for dem.
Artikel 46
Evaluering og revision
1. Senest 19. juni 2014 lader støttekontoret foretage en uafhængig ekstern evaluering af sine resultater på grundlag af det mandat, bestyrelsen har givet det efter aftale med Kommissionen. Evalueringen omfatter støttekontorets indvirkning på det praktiske samarbejde på asylområdet og det fælles europæiske asylsystem. Evalueringen skal inden for rammerne af det fastlagte mandat tage behørigt hensyn til de fremskridt, der er gjort, herunder vurdere, om der kræves yderligere foranstaltninger for at sikre effektiv fordeling af ansvar og solidaritet med medlemsstater, der er udsat for et særligt pres. Evalueringen ser især nærmere på et eventuelt behov for at ændre støttekontorets mandat, herunder de finansielle følger af en eventuel ændring, og undersøger endvidere om forvaltningsstrukturen er hensigtsmæssig for udførelsen af støttekontorets opgaver. Evalueringen tager hensyn til de berørte parters synspunkter, både på EU-plan og på nationalt plan.
2. Bestyrelsen træffer efter aftale med Kommissionen afgørelse om tidsplanen for fremtidige evalueringer under hensyntagen til resultaterne af den evaluering, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 47
Administrativ kontrol
Støttekontorets virke er underlagt ombudsmandens kontrol i overensstemmelse med artikel 228 i TEUF.
Artikel 48
Samarbejde med Danmark
Støttekontoret skal fremme operationelt samarbejde med Danmark, herunder udveksling af oplysninger og bedste praksis i spørgsmål, der er omfattet af dets aktiviteter.
Artikel 49
Samarbejde med tredjelande og associerede lande
1. Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz kan deltage i støttekontorets arbejde som observatører. Der fastlægges nærmere ordninger vedrørende navnlig karakteren, omfanget og udformningen af disse landes deltagelse i støttekontorets arbejde. Disse ordninger omfatter bl.a. bestemmelser om deltagelse i initiativer, der iværksættes af støttekontoret, og om finansielle bidrag og personale. Hvad angår personaleanliggender skal disse ordninger under alle omstændigheder være i overensstemmelse med vedtægten.
2. I forbindelse med spørgsmål, der henhører under støttekontorets aktiviteter, og i det omfang, det er nødvendigt for opfyldelsen af dets opgaver, fremmer støttekontoret, efter aftale med Kommissionen og inden for rammerne af sit mandat det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne og andre tredjelande end dem, der er omhandlet i stk. 1, inden for rammerne af Unionens politik for forbindelser med tredjelande og kan tillige i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i TEUF samarbejde om tekniske aspekter med de kompetente myndigheder i tredjelande på de områder, der er omfattet af denne forordning inden for rammerne af samarbejdsaftaler indgået med disse myndigheder.
Artikel 50
Samarbejde med UNHCR
Støttekontoret samarbejder med UNHCR på de områder, der er omfattet af denne forordning, inden for rammerne af de samarbejdsaftaler, der indgås med UNHCR. Fra støttekontorets side træffer bestyrelsen beslutning om samarbejdsaftaler, herunder deres budgetmæssige følger.
Herudover kan bestyrelsen beslutte, at støttekontoret kan stille økonomiske midler til rådighed for at dække UNHCR's udgifter til aktiviteter, der ikke fremgår af samarbejdsaftalerne. Aktiviteterne skal indgå i de særlige samarbejdsrelationer mellem støttekontoret og UNHCR som fastsat i denne artikel og i artikel 2, stk. 5, artikel 9, stk. 1, artikel 25, stk. 4, og artikel 32, stk. 2. I medfør af artikel 75 i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 finder de relevante bestemmelser i Finansforordningen samt gennemførelsesbestemmelserne hertil anvendelse.
Artikel 51
Det rådgivende forum
1. Støttekontoret opretholder en dialog med relevante civilsamfundsorganisationer og relevante kompetente organer, der er aktive inden for asylpolitik på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk eller internationalt plan, og opretter med henblik herpå et rådgivende forum.
2. Det rådgivende forum udgør et middel til udveksling af oplysninger og samling af viden. Det sikrer en tæt dialog mellem støttekontoret og de relevante berørte parter.
3. Det rådgivende forum er åbent for alle relevante berørte parter, jf. stk. 1. Støttekontoret henvender sig til det rådgivende forums medlemmer, hvis der er et særligt behov i tilknytning til de områder, der er fastslået som prioriterede arbejdsområder for støttekontoret.
UNHCR er fast medlem af det rådgivende forum.
4. Støttekontoret anmoder navnlig det rådgivende forum om:
a)
at fremsætte forslag til bestyrelsen vedrørende det årlige arbejdsprogram, der skal vedtages i henhold til artikel 29, stk. 1, litra f)
b)
at give bestyrelsen tilbagemeldinger og foreslå foranstaltninger til opfølgning af den årsrapport, der er omhandlet i artikel 29, stk. 1, litra c), og årsrapporten om situationen på asylområdet i Unionen, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, og
c)
at underrette den administrerende direktør og bestyrelsen om konklusionerne og henstillingerne fra konferencer, seminarer og møder, der vedrører støttekontorets arbejde.
5. Det rådgivende forum mødes mindst en gang om året.
Artikel 52
Samarbejde med Frontex, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, andre EU-organer samt internationale organisationer
Støttekontoret samarbejder med de EU-organer, hvis virksomhed har tilknytning til dets aktivitetsområde, navnlig med Frontex og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder samt internationale organisationer med kompetence på de områder, der er omfattet af denne forordning, inden for rammerne af samarbejdsaftaler, der indgås med disse organer i overensstemmelse med TEUF og bestemmelserne vedrørende disse organers kompetence.
Samarbejdet skal skabe synergi mellem de berørte organer og undgå overlapninger af det arbejde, der udføres i henhold til disse forskellige organers mandater.
Artikel 53
Aftale vedrørende hovedsædet og vilkår
De nødvendige dispositioner for at tilvejebringe lokaler til støttekontoret i værtsmedlemsstaten og de faciliteter, som denne medlemsstat skal stille til rådighed, samt de særlige regler, der skal gælde i værtsmedlemsstaten for den administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, støttekontorets personale og de pågældendes familiemedlemmer, fastlægges i en aftale vedrørende hovedsædet mellem støttekontoret og værtsmedlemsstaten, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den. Værtsmedlemsstaten sikrer de bedst mulige vilkår for, at støttekontoret kan fungere efter hensigten, herunder tilbud om skoleundervisning på flere sprog med et europæisk indhold og hensigtsmæssige transportforbindelser.
Artikel 54
Påbegyndelse af støttekontorets virksomhed
Støttekontoret skal være fuldt operationelt senest den 19. juni 2011.
Kommissionen har ansvaret for støttekontorets oprettelse og indledende drift, indtil det har operationel kapacitet til at gennemføre sit eget budget.
Med henblik herpå:
-
kan en tjenestemand i Kommissionen fungere som midlertidig direktør og varetage den administrerende direktørs opgaver, indtil den administrerende direktør indtræder i sit embede, efter at bestyrelsen har udnævnt den pågældende i henhold til artikel 30
-
kan Kommissionens tjenestemænd under den midlertidige direktørs eller den administrerende direktørs ansvar udføre de opgaver, der er pålagt støttekontoret.
Den midlertidige direktør kan anvise alle betalinger, der er omfattet af støttekontorets bevillinger, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, når støttekontorets stillingsfortegnelse er vedtaget.
Artikel 55
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 19. maj 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 439/2010/EU RENDELETE
(2010. május 19.)
az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 74. cikkére és 78. cikkének (1) és (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A közös európai menekültügyi rendszerre (KEMR) vonatkozó uniós szakpolitika - a hágai program előírásainak értelmében - hatékony és harmonizált eljárás megteremtésén keresztül közös menekültügyi térség kialakítását célozza az Európai Unió értékeinek és humanitárius hagyományainak megfelelően.
(2)
Az elmúlt években -közös minimumszabályok bevezetésének köszönhetően - jelentős előrelépés történt a közös európai menekültügyi rendszer létrehozása felé. A nemzetközi védelem nyújtása és e védelem formái tekintetében ugyanakkor továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között. Ezeket az eltéréseket csökkenteni kell.
(3)
A menekültügyről szóló, 2008 júniusában elfogadott politikai tervében a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy egyrészről közös európai menekültügyi rendszert fejlesszen ki oly módon, hogy egyrészről az alkalmazandó szabályok nagyobb mértékű harmonizációja érdekében a meglévő jogalkotási eszközök felülvizsgálatát javasolja, másrészről - különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (a Támogatási Hivatal) létrehozására irányuló jogalkotási javaslattal - fokozza a tagállamok közötti gyakorlati együttműködéshez nyújtott támogatást annak érdekében, hogy erősítse a tagállamok közötti operatív együttműködés összehangolását a közös szabályok hatékony végrehajtása céljából.
(4)
A 2008 szeptemberében elfogadott európai bevándorlási és menekültügyi paktumban az Európai Tanács ünnepélyesen emlékeztetett arra, hogy valamennyi üldözött külföldinek joga van ahhoz, hogy az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel és egyéb vonatkozó szerződésekkel módosított, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. július 28-i genfi egyezmény értelmében segítségben és védelemben részesüljön az Európai Unió területén. Kifejezett megegyezés jött létre továbbá arról, hogy 2009-ben létre kell hozni a Támogatási Hivatalt.
(5)
A menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködés célja, hogy az európai jogalkotási kereten belül javítsa a menekültügyet érintő tagállami döntéshozatali eljárások összhangját és biztosítsa azok állandó minőségét. Az elmúlt években a gyakorlati együttműködés keretében már számos intézkedésre került sor, nevezetesen a származási országgal kapcsolatos információkra vonatkozó közös megközelítés elfogadásával, valamint a közös európai menekültügyi képzési program kidolgozásával.
(6)
Ezen együttműködési intézkedések megerősítése és fejlesztése érdekében létre kell hozni a Támogatási Hivatalt. A Támogatási Hivatalnak kellő mértékben figyelembe kell vennie az együttműködési intézkedéseket és az azokból levont tanulságokat.
(7)
Azon tagállamok esetében, amelyek nemzeti menekültügyi és befogadási rendszere - különösen földrajzi vagy demográfia helyzetükből adódóan - különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, a Támogatási Hivatalnak segítséget kell nyújtania az Unión belüli szolidaritás kialakításában, hogy ezekből a tagállamokból jobban áthelyezhessék más tagállamokba a nemzetközi védelmet élvezőket, ügyelve mindeközben arra, hogy ne éljenek vissza a menekültügyi és befogadási rendszerekkel.
(8)
Megbízatásának legjobb teljesítése érdekében a Támogatási Hivatalnak függetlennek kell lennie a szakmai kérdésekben, valamint jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiát kell élveznie. E célból szükséges, hogy a Támogatási Hivatal jogi személyiséggel rendelkező és az e rendelet által ráruházott végrehajtási hatásköröket gyakorló uniós szerv legyen.
(9)
A Támogatási Hivatalnak szorosan együtt kell működnie a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti bevándorlási és menekültügyi és egyéb szolgálatokkal is, építve e szolgálatok kapacitására és szakértelmére, valamint a Bizottsággal. A tagállamoknak együtt kell működniük a Támogatási Hivatallal annak biztosítása érdekében, hogy utóbbi elláthassa megbízatását.
(10)
A Támogatási Hivatalnak továbbá szorosan együtt kell működnie az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR) és adott esetben az érintett nemzetközi szervezetekkel, hogy azok szakértelmét és támogatását hasznosítani tudja. Ennek érdekében szükséges, hogy az UNHCR és az egyéb érintett nemzetközi szervezetek szerepe teljes elismertséget élvezzen, és ezeket teljes mértékben bevonják a Támogatási Hivatal tevékenységébe. A Támogatási Hivatal által e rendeletnek megfelelően az UNHCR rendelkezésére bocsátott pénzügyi források nem eredményezhetik az UNHCR tevékenységeinek más nemzetközi vagy nemzeti forrásokkal együtt történő kettős finanszírozását.
(11)
Ezen túlmenően, célja elérése érdekében és a feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékben a Támogatási Hivatalnak együtt kell működnie más uniós szervekkel, különösen a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (Frontex) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével (FRA), amelyet a 168/2007/EK tanácsi rendelet (3) hozott létre.
(12)
A Támogatási Hivatalnak a 2008/381/EK tanácsi határozattal (4) létrehozott Európai Migrációs Hálózattal is együtt kell működnie a munka megkettőzésének elkerülése érdekében. A Támogatási Hivatalnak egyben szoros kapcsolatot kell fenntartania a civil társadalmi szervezetekkel a menekültügyet érintő információk cseréje és az e téren szerzett ismeretek összefogása céljából.
(13)
A Támogatási Hivatalnak európai menekültügyi szakértői központ szerepét kell betöltenie, amelynek feladata, hogy megkönnyítse, koordinálja és megerősítse a gyakorlati együttműködést a tagállamok között a menekültügy számos vonatkozása tekintetében, hogy a tagállamok még inkább képesek legyenek nemzetközi védelmet nyújtani az arra jogosultaknak, miközben tisztességesen és hatékonyan kezelik azokat, akik adott esetben nem felelnek meg a nemzetközi védelemhez szükséges követelményeknek. A Támogatási Hivatal megbízatásának három fő feladatra kell összpontosítania, nevezetesen, hogy hozzájáruljon a KEMR végrehajtásához, támogassa a menekültügyi gyakorlati együttműködést a tagállamok körében és támogassa a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokat.
(14)
A Támogatási Hivatal sem közvetve, sem közvetlenül nem rendelkezhet jogkörrel azon döntésekkel kapcsolatban, amelyeket a tagállamok menekültügyi hatóságai a nemzetközi védelem iránti egyéni kérelmek ügyében hoznak.
(15)
Annak érdekében, hogy gyors és hatékony operatív támogatást lehessen nyújtani és/vagy koordinálni lehessen a támogatást azon tagállamok tekintetében, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, az érintett tagállamok kérésére a Támogatási Hivatal koordinálja az említett tagállamok támogatására irányuló fellépéseket többek között azáltal, hogy a területükre szakértőkből álló menekültügyi támogató csoportot rendel ki. E csoportoknak különösen tolmácsolási szolgáltatásokat, a származási országra vonatkozó információkat, továbbá a menekültügyi akták feldolgozása és kezelése területén kell ismereteket biztosítaniuk. A menekültügyi támogató csoportok működésének feltételeit -hatékony kirendelésük biztosítása érdekében - e rendeletnek kell szabályoznia.
(16)
A Támogatási Hivatalnak olyan feltételek között kell célját elérnie, amelyek lehetővé teszik, hogy függetlensége, az általa nyújtott segítség és az általa terjesztett információk tudományos és szakmai színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a rábízott feladatok ellátása során tanúsított elkötelezettsége révén mértékadó intézménnyé válhasson.
(17)
A Támogatási Hivatal működésének hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviselettel kell rendelkezniük annak igazgatótanácsában. Amennyire lehetséges, az igazgatótanácsnak a tagállamok menekültügyi szolgálatainak operatív vezetőiből vagy azok képviselőiből kell állnia. Az igazgatótanácsot fel kell ruházni különösen a költségvetés meghatározásához, végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, a Támogatási Hivatal döntéshozatala érdekében átlátható munkaeljárások kialakításához, az európai uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentés és az uniós menekültügyi eszközök végrehajtására vonatkozó technikai dokumentumok elfogadásához, valamint az ügyvezető igazgató és adott esetben a végrehajtó bizottság kinevezéséhez szükséges hatáskörökkel. Az UNHCR-nek, tekintettel menekültügyi szakértelmére - a Támogatási Hivatal munkájába való teljes mértékű bevonásához - szavazati jog nélküli igazgatótanácsi taggal kell rendelkeznie.
(18)
Tekintettel a Támogatási Hivatal feladatainak jellegére, valamint az ügyvezető igazgató szerepére, továbbá abból a célból, hogy az Európai Parlament számára lehetővé váljon a kiválasztott jelölttel kapcsolatos vélemény elfogadása a jelölt kinevezését és megbízatása lehetséges meghosszabbítását megelőzően, az ügyvezető igazgatót fel kell kérni, hogy tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai által feltett kérdésekre. Az ügyvezető igazgató továbbá éves jelentést köteles benyújtani az Európai Parlamentnek. Ezen felül az Európai Parlamentnek lehetősége van arra, hogy felkérje az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról.
(19)
A Támogatási Hivatal teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében szükséges, hogy saját költségvetéssel rendelkezzen, amelynek bevételei elsősorban uniós hozzájárulásból származnak. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (5) 47. pontjában foglaltaknak megfelelően a Támogatási Hivatal finanszírozásáról a költségvetési hatóságnak megegyezésre kell jutnia. Az Unió költségvetési eljárásának alkalmazhatónak kell lennie az Unió hozzájárulására, valamint minden, az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott támogatásra. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
(20)
A Hivatalnak együtt kell működnie harmadik országokmenekültügyi hatóságaival és az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekben hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, valamint harmadik országokkal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően megkötött munkamegállapodások keretében.
(21)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSz.) és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország 2009. május 18-én kelt levelében bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.
(22)
Az EUSz-hez és az EUMSz-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
(23)
Tekintve, hogy Dánia tagállami minőségében eddig hozzájárult a tagállamok között a menekültügyi kérdésekben való gyakorlati együttműködéshez, a Támogatási Hivatalnak elő kell segítenie a Dániával folytatott operatív együttműködést. E célból a dán képviselőt meg kell hívni az igazgatótanács valamennyi ülésére, az igazgatótanács ezen felül dönthet arról, hogy adott esetben dán megfigyelőket hív meg a munkacsoportok üléseire.
(24)
Céljának elérése érdekében szükséges, hogy a Támogatási Hivatal nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az Európai Unióval, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák az uniós jogot (ílyen ország különösen Izland, Liechtenstein Norvégia és Svájc). A Támogatási Hivatal - a Bizottság egyetértésével - az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezéseinek megfelelően munkamegállapodásokat köthet olyan országokkal is, amelyek nem tartoznak azon harmadik országok közé, amelyek az Európai Unióval megállapodást kötöttek, amely alapján az uniós jogot elfogadták és alkalmazzák. Ugyanakkor a Támogatási Hivatal semmilyen esetben sem alakíthat ki autonóm külpolitikát.
(25)
Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) (a költségvetési rendelet), és különösen annak 185. cikke alkalmazandó a Támogatási Hivatalra.
(26)
Az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) korlátozás nélkül alkalmazni kell a Támogatási Hivatalra, amelynek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (8).
(27)
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9) alkalmazni kell a Támogatási Hivatalra.
(28)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) alkalmazni kell a személyes adatok Támogatási Hivatal általi feldolgozására.
(29)
A Támogatási Hivatalnak a székhelyt biztosító tagállamban való elhelyezéshez szükséges rendelkezéseket, valamint a Támogatási Hivatal személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat a székhely-megállapodásban szükséges megállapítani. A fogadó tagállam a Támogatási Hivatal megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy a Támogatási Hivatal a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani.
(30)
Mivel e rendelet céljait - nevezetesen a KEMR megvalósításának javításához való hozzájárulást, a tagállamok közötti gyakorlati menekültügyi együttműködés megkönnyítését, összehangolását és megerősítését és az azon tagállamoknak nyújtott operatív segítség nyújtását és/vagy koordinálását, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUMSz. 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(31)
Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat, valamint betartja az abban kifejezésre juttatott alapelveket, és a Charta 18. cikkében elismert menedékjognak megfelelően alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÁSI HIVATAL LÉTREHOZÁSA ÉS CÉLJA
1. cikk
Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozása
Ezzel a rendelettel létrejön az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (a Támogatási Hivatal) annak érdekében, hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer (KEMR) megvalósításának javításához, megerősítse a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést, és segítséget nyújtson és/vagy koordinálja az azon tagállamoknak nyújtott operatív támogatást, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve.
2. cikk
A Támogatási Hivatal célja
(1) A Támogatási Hivatal a menekültügy számos vonatkozása tekintetében megkönnyíti, koordinálja és megerősíti a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést, és segíti a KEMR jobb végrehajtását. E tekintetben a Támogatási Hivatal teljes körűen részt vesz a KEMR külső dimenziójában.
(2) A Támogatási Hivatal hatékony operatív támogatást biztosít azon tagállamok számára, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, és ehhez igénybe veszi a rendelkezésére álló valamennyi hasznos forrást, ami magában foglalhatja a tagállamok által e rendeletben meghatározott feltételek szerint szolgáltatott források koordinálását.
(3) A Támogatási Hivatal tudományos és technikai segítséget biztosít az Unió szakpolitikájához és jogalkotásához minden olyan területen, amely közvetlen vagy közvetett hatással van a menekültügyre, annak érdekében, hogy teljes mértékű támogatást nyújthasson a menekültügyi gyakorlati együttműködéshez, és hatékonyan láthassa el feladatait. A Támogatási Hivatal az e területekhez tartozó minden kérdésben az információk független forrása.
(4) A Támogatási Hivatal olyan körülmények között teljesíti küldetését, amelyek lehetővé teszik számára, hogy - függetlensége, az általa nyújtott segítség és az általa terjesztett információk tudományos és szakmai minősége, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, a rá bízott feladatok ellátása során tanúsított gondossága, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges informatikai támogatás alapján - mértékadó intézménnyé váljon.
(5) A Támogatási Hivatal szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti bevándorlási, menekültügyi és egyéb szolgálatokkal is, valamint a Bizottsággal. A Támogatási Hivatal az Unió egyéb vonatkozó szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az UNHCR-rel.
(6) A Támogatási Hivatal nem rendelkezhet jogkörrel azon döntésekkel kapcsolatban, amelyeket a tagállamok menekültügyi hatóságai a nemzetközi védelem iránti egyéni kérelmek ügyében hoznak.
2. FEJEZET
A HIVATAL FELADATAI
1. SZAKASZ
A gyakorlati menekültügyi együttműködés támogatása
3. cikk
Legjobb gyakorlatok
A Támogatási Hivatal megszervezi, támogatja és koordinálja az olyan tevékenységeket, amelyek lehetővé teszik a tagállamok közötti információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok azonosítását és cseréjét a menekültügy területén.
4. cikk
A származási országokkal kapcsolatos információk
A Támogatási Hivatal megszervezi, támogatja és koordinálja a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos tevékenységeket, így különösen:
a)
valamennyi vonatkozó információforrás - így a kormányzati, nem kormányzati és nemzetközi szervezetektől, valamint az uniós intézményektől és szervektől nyert információk - felhasználásával átlátható és pártatlan módon a nemzetközi védelmet kérelmező személyek származási országára vonatkozó releváns, megbízható, pontos és naprakész információk összegyűjtését;
b)
az a) ponttal összhangban összegyűjtött információk alapján a származási országokról szóló jelentések elkészítését;
c)
a származási országokra vonatkozó információkat fogadó portál létrehozatalát és fejlesztését, valamint fenntartását abból a célból, hogy biztosítsa az átláthatóságot, és az ilyen információkhoz a 42. cikkel összhangban történő hozzáférésére vonatkozó szabályokat;
d)
egységes formátum és módszertan kialakítását a származási országokra vonatkozó információk bemutatására, ellenőrzésére és felhasználására;
e)
a származási országokra vonatkozó információk átlátható elemzését abból a célból, hogy előmozdítsa az értékelési feltételek közelítését, és adott esetben felhasználja az egy vagy több munkacsoport találkozóin elért eredményeket. Ezen elemzés nem irányulhat arra, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadása vagy elutasítása tekintetében iránymutatásokat adjon a tagállamoknak.
5. cikk
A nemzetközi védelmet élvezők Unión belüli áthelyezéséhez nyújtott támogatás
Azon tagállamok esetében, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere - különösen földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan - sajátos és aránytalan terhelésnek van kitéve, a Támogatási Hivatal előmozdítja, elősegíti és koordinálja az információcserét és minden egyéb olyan tevékenységet, amely az Unión belüli áthelyezéssel kapcsolatos. Az Unión belüli áthelyezés csak a tagállamok közötti megállapodás alapján és a nemzetközi védelmet élvező személy hozzájárulásával történhet, továbbá adott esetben az UNHCR-rel folytatott konzultáció mellett.
6. cikk
Képzésekhez nyújtott támogatás
(1) A Támogatási Hivatal létrehozza és fejleszti a nemzeti igazgatási szervek és bíróságok, valamint a tagállamok menekültügyben hatáskörrel rendelkező bármilyen más nemzeti szolgálatainak tagjai számára tartott képzéseket. A képzésben való részvétel nem sérti a nemzeti rendszereket és eljárásokat.
A Támogatási Hivatal a képzést a tagállamok menekültügyi hatóságaival szoros együttműködésben dolgozza ki, és adott esetben felhasználja a tudományos intézmények és más vonatkozó szervezetek szakértelmét.
(2) A Támogatási Hivatal európai menekültügyi képzési programot irányít és alakít ki, az e téren folytatott meglévő uniós együttműködés figyelembevételével.
(3) A Támogatási Hivatal által ajánlott képzések éppúgy lehetnek általános jellegűek, mint specifikusak vagy tematikusak, és a szakoktatók képzésének módszertanára is kiterjedhetnek.
(4) A menekültügyi kérdésekre vonatkozó tudással és készségekkel kapcsolatos specifikus vagy tematikus képzések többek között a következőket tartalmazzák:
a)
nemzetközi emberi jogok és az Unió menekültügyi vívmányai, beleértve a különös jogi és esetjogi kérdéseket;
b)
a kiskorúak, veszélyeztetett és különleges igényű személyek menedékkérelmének kezelésével kapcsolatos kérdések;
c)
interjútechnikák;
d)
orvosi és jogi szakértői jelentések felhasználása a menekültügyi eljárásokban;
e)
a származási országokkal kapcsolatos információk kialakításával és felhasználásával kapcsolatos kérdések;
f)
a befogadás feltételei, ideértve a veszélyeztetett csoportoknak és a kínzás áldozataira fordított különös figyelem.
(5) A felajánlott képzéseknek magas szintűeknek kell lenniük, valamint meg kell határozniuk az alapelveket és a legjobb gyakorlatokat a gyakorlatok, a közigazgatási módszerek, döntések és a joggyakorlat egymáshoz közelítésének javítása érdekében, a nemzeti bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett.
(6) A 15. cikkben említett menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői számára a Támogatási Hivatal az általuk ellátandó feladatokhoz és szerepkörökhöz kapcsolódó célzott képzéseket, továbbá - a Hivatal éves munkaprogramjában szereplő, a szakmai képzéseket és gyakorlatokat tartalmazó ütemterv alapján - rendszeres gyakorlatokat szervez.
(7) A Támogatási Hivatal képzési tevékenységeket szervezhet a tagállamokkal együttműködésben azok területén.
7. cikk
A KEMR külső dimenzióinak támogatása
A Támogatási Hivatal - a Bizottsággal egyetértésben - koordinálja a KEMR külső dimenziójára vonatkozó eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan kezdeményezett információcserét és egyéb fellépéseket.
A Támogatási Hivatal koordinálja az áttelepítésre vonatkozóan a tagállamok által kezdeményezett információcseréket és egyéb fellépéseket, amelyek célja, hogy eleget tegyenek a harmadik országokban tartózkodó menekültek nemzetközi védelmi szükségleteinek, és szolidaritást vállaljanak a fogadó országokkal.
Megbízatásának keretében és a 49. cikk értelmében a Támogatási Hivatal technikai kérdésekben együttműködhet harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival, különösen a harmadik országok saját menekültügyi és befogadási rendszerei kapacitásépítő tevékenységének előmozdítása és segítése, valamint a regionális védelmi programok és más, a fenntartható megoldások szempontjából lényeges fellépések végrehajtása céljából.
2. SZAKASZ
A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása
8. cikk
A menekültügyi és befogadási rendszerre nehezedő különösen nagy terhelés
A Támogatási Hivatal koordinál és támogat valamennyi közös fellépést, amelyet azon tagállamok megsegítésére tesznek, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, amely különösen nehéz és sürgető kihívás elé állítja a befogadási rendszerük kapacitását és menekültügyi rendszerüket. E terhelés jellemzője lehet, hogy hirtelen nagy számban érkeznek harmadik országbeli állampolgárok, akiknek nemzetközi védelemre lehet szükségük, továbbá e terhelés adódhat a tagállam földrajzi vagy demográfiai helyzetéből.
9. cikk
Információk gyűjtése és elemzése
(1) A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok szükségleteinek felmérése érdekében a Támogatási Hivatal különösen a tagállamok és az UNHCR, valamint adott esetben más vonatkozó szervezetek által szolgáltatott információk alapján összegyűjt minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a különösen nagy terhelés megoldását célzó - a 10. cikkben említett - vészhelyzeti intézkedések azonosítását, előkészítését és meghatározását.
(2) A Támogatási Hivatal a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok által szolgáltatott adatok alapján rendszeresen számba veszi, összegyűjti és elemzi a rendelkezésre álló struktúrákra és személyi állományra vonatkozó információkat különösen a fordítás és tolmácsolás területén, a származási országokra és a menekültügyi akták feldolgozásának és kezelésének segítésére vonatkozó információkat csakúgy, mint a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok menekültügyi befogadó képességét annak érdekében, hogy elősegítse a különböző tagállamok menekültügyi hatóságainak gyors és megbízható kölcsönös tájékoztatását.
(3) A Támogatási Hivatal elemzi a hirtelen nagy számban érkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat, akik a menekültügyi és befogadási rendszerekre nézve különösen nagy terhelést jelentenek, és biztosítja a lényeges információk gyors cseréjét a tagállamok és a Bizottság között. A Támogatási Hivatal felhasználja a meglévő korai figyelmeztető rendszereket és mechanizmusokat, és szükség esetén saját célra is létrehoz egy korai figyelmeztető rendszert.
10. cikk
Fellépések a tagállamok támogatására
Az érintett tagállamok kérésére a Támogatási Hivatal koordinálja a menekültügyi és befogadási rendszerük tekintetében különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatására tett fellépéseket, ideértve az alábbiak koordinálását:
a)
azon fellépések, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok számára megkönnyítik a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok által megvizsgált menedékkérelmek elsődleges elemzését;
b)
azon fellépések, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokat segítik, hogy a megfelelő befogadási kapacitásokat - különösen a szükségszállásokat, a szállítást és az orvosi ellátást - rendelkezésre bocsáthassák;
c)
a menekültügyi támogató csoportok, amelyek működéséről e rendelet 3. fejezete rendelkezik.
3. SZAKASZ
Hozzájárulás a kemr végrehajtásához
11. cikk
Információk gyűjtése és cseréje
(1) A Támogatási Hivatal megszervezi, koordinálja és előmozdítja a tagállamok menekültügyi hatóságai, illetve a Bizottság és a tagállamok menekültügyi hatóságai közötti, a menekültügy területén elért uniósi vívmányok körébe tartozó valamennyi irányadó eszköz végrehajtására vonatkozó információcserét. E célból tényadatokat tartalmazó, jogi és ítélkezési gyakorlatot tartalmazó adatbázisokat hozhat létre a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű menekültügyi eszközökre vonatkozóan, felhasználva többek között a meglévő megállapodásokat. A Támogatási Hivatalnak a 15. és 16. cikkben meghatározott egyéb tevékenységei sérelme nélkül, az említett adatbázisokban nem tárolhatók személyes adatok, kivéve, ha azokhoz a Támogatási Hivatal nyilvánosan hozzáférhető dokumentumokból jutott hozzá.
(2) A Támogatási Hivatal különösen a következő információkat gyűjti össze:
a)
a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek a nemzeti közigazgatási szervek és hatóságok általi kezelése;
b)
a nemzeti menekültügyi jog és jogi fejlemények, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is.
12. cikk
A Támogatási Hivatal jelentései és egyéb dokumentumai
(1) A Támogatási Hivatal évente jelentést készít a menekültügy helyzetéről az Unióban, az egyéb vonatkozó forrásokból már rendelkezésre álló információ kellő mértékű figyelembevételével. E jelentés keretében a Támogatási Hivatal értékeli az e rendelet alapján végzett fellépések eredményeit, és átfogó összehasonlító elemzést készít azokról annak érdekében, hogy javítsa a KEMR minőségét, következetességét és hatékonyságát.
(2) A Támogatási Hivatal - munkaprogramjával összhangban, illetve az igazgatótanács vagy a Bizottság kérésére, a tagállamok vagy az Európai Parlament véleményének kellő mértékű figyelembevételével - a munkacsoportjaival és a Bizottsággal folytatott szoros konzultációt követően technikai dokumentumokat - többek között iránymutatásokat és operatív kézikönyveket - fogadhat el a menekültügyi uniós eszközök végrehajtására vonatkozóan. Amennyiben az említett technikai dokumentumok a nemzetközi menekültjog bizonyos pontjaira hivatkoznak, kellően figyelembe kell venni az UNHCR vonatkozó iránymutatásait. E dokumentumok nem irányulhatnak arra, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadása vagy elutasítása tekintetében iránymutatásokat adjanak a tagállamoknak.
3. FEJEZET
MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ CSOPORTOK
13. cikk
Koordináció
(1) A különösen nagy terhelésnek kitett tagállam vagy tagállamok felkérhetik a Támogatási Hivatalt menekültügyi támogató csoport kirendelésére. A kérelmező tagállam vagy tagállamok a 18. cikk (1) bekezdésével összhangban leírják különösen a helyzetet, tájékoztatnak a kirendelés iránti kérelem célkitűzéseiről és a kirendelés becsült követelményeiről.
(2) Ilyen kérelemre reagálva a Támogatási Hivatal a kérelmező tagállam vagy tagállamok részére koordinálhatja a szükséges technikai és operatív segítségnyújtást, valamint - a 18. cikkben említett műveleti terv alapján - a menekültügyi támogató csoportnak azon tagállam vagy tagállamok területére való, korlátozott időre történő kirendelését.
14. cikk
Szakmai segítségnyújtás
A menekültügyi támogató csoportok a 18. cikkben említett műveleti tervben elfogadottak értelmében rendelkezésre bocsátják a szakértelmüket a tagállamok számára az e rendelet 10. cikkének megfelelően biztosított támogató fellépések keretében, különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országokra vonatkozó információk és a menekültügyi akták feldolgozásának és kezelésének ismerete területén.
15. cikk
Menekültügyi intervenciós szakértői állomány
(1) Az ügyvezető igazgató javaslatára az igazgatótanács - szavazati joggal rendelkező tagjai háromnegyedes többségével - dönt a menekültügyi támogató csoportok rendelkezésére bocsátandó szakértők profiljáról és összlétszámáról (menekültügyi intervenciós szakértői állomány). A menekültügyi intervenciós szakértői állomány részeként a Támogatási Hivatal tolmácsjegyzéket hoz létre. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői profiljának és összlétszámának bármely későbbi módosítására.
(2) A tagállamok a nemzeti intervenciós szakértői állományon keresztül hozzájárulnak a menekültügyi intervenciós szakértői állományhoz, és az előírt profiloknak megfelelően szakértőket javasolnak.
A tagállamok segítséget nyújtanak a Támogatási Hivatalnak a tolmácsoknak a tolmácsjegyzékbe való kijelölésében.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kirendeléssel vagy video-konferencia útján bocsátják a tolmácsokat rendelkezésre.
16. cikk
Kirendelés
(1) A küldő tagállam megőrzi autonómiáját az alkalmazottak számának és a szakértők profiljának (nemzeti szakértői állomány) kiválasztása, valamint kirendelésük időtartama tekintetében. A Támogatási Hivatal kérésére a tagállamok rendelkezésre bocsátják kirendelés céljára ezeket a szakértőket, kivéve ha olyan helyzettel szembesülnek, amely lényegesen érinti a nemzeti feladatok ellátását, például, ha azt eredményezné, hogy a nemzetközi védelem iránt folyamodó személy jogállásának meghatározására irányuló eljárások lefolytatásához nem áll rendelkezésre elegendő számú alkalmazott. A tagállamok a Támogatási Hivatal kérésére a lehető legkorábban közlik a nemzeti szakértői állományukban szereplő azon szakértők számát, nevét és profilját, akiket a lehető legkorábban a menekültügyi támogató csoport tagjaiként módjukban áll rendelkezésre bocsátani.
(2) A menekültügyi támogató csoport összetételének meghatározásakor a Támogatási Hivatal ügyvezető igazgatója számításba veszi a kérelmező tagállam szempontjából felmerülő különleges körülményeket. A menekültügyi támogató csoport a 18. cikkben említett műveleti terv szerint jön létre.
17. cikk
A kirendelésre vonatkozó döntéshozatali eljárás
(1) Adott esetben az ügyvezető igazgató kiküldheti a Támogatási Hivatal szakértőit a kérelmező tagállam helyzetének értékelésére.
(2) Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok kirendelésére irányuló bármely kérelemről haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot.
(3) Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok kirendelésére vonatkozó kérelmet illetően a lehető legkorábban, de a kérelem kézhezvételét követő legkésőbb öt munkanapon belül határoz. Az ügyvezető igazgató egyidejűleg írásban értesíti az indokolást tartalmazó határozatról a kérelmező tagállamot és az igazgatótanácsot.
(4) Amennyiben az ügyvezető igazgató egy vagy több menekültügyi támogató csoport kirendeléséről határoz, a 18. cikkel összhangban a Támogatási Hivatal és a kérelmező tagállam haladéktalanul műveleti tervet készít.
(5) E terv elfogadását követően az ügyvezető igazgató tájékoztatja a szükséges számról és profilokról a kirendelendő szakértőket küldő tagállamokat. A kirendelés tervezett időpontját is tartalmazó ezen információt írásban meg kell küldeni a 19. cikkben említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak. A műveleti terv másolatát szintén meg kell küldeni a részükre.
(6) Az ügyvezető igazgató távollétében vagy akadályoztatása esetén az őt helyettesítő osztályvezető hozza meg a menekültügyi támogató csoport kirendelésére vonatkozó döntéseket.
18. cikk
Műveleti terv
(1) Az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam megállapodik a menekültügyi támogató csoportok kirendelési feltételeit részletesen meghatározó műveleti tervben. A műveleti terv a következő elemeket foglalja magában:
a)
helyzetleírás a kirendelés eljárási módjával és célkitűzéseivel, beleértve a műveleti célkitűzést;
b)
a menekültügyi támogató csoportok kirendelésének előrelátható időtartama;
c)
a menekültügyi támogató csoportok földrajzi illetékességi területe a kérelmező tagállamban, ahova a csoportokat kirendelik;
d)
a feladatok és különleges utasítások leírása a menekültügyi támogató csoport tagjai számára, beleértve azon adatbázisokét, amelyekbe betekinthetnek, illetve azon felszerelésekét, amelyek használatát a kérelmező tagállamban engedélyezték; és
e)
a menekültügyi támogató csoportok összetétele.
(2) A műveleti terv minden módosításához és kiigazításához az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam beleegyezése szükséges. A módosított vagy kiigazított műveleti terv másolatát a Támogatási Hivatal haladéktalanul megküldi a részt vevő tagállamoknak.
19. cikk
Nemzeti kapcsolattartó pont
Minden egyes tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki, amelynek feladata a Támogatási Hivatallal való kapcsolattartás a menekültügyi támogató csoportokra vonatkozó minden kérdésben.
20. cikk
Uniós kapcsolattartó pont
(1) Az ügyvezető igazgató kijelöli a Támogatási Hivatal egy vagy több szakértőjét, akik a koordinációért felelős uniós kapcsolattartóként járnak el. Az ügyvezető igazgató e kijelölésekről értesíti a fogadó tagállamot.
(2) Az uniós kapcsolattartó pont a Támogatási Hivatal nevében a menekültügyi támogató csoport kirendelésének minden vonatkozásában eljár. Az uniós kapcsolattartó pont különösen:
a)
kapcsolatot tart a Támogatási Hivatal és a fogadó tagállam között;
b)
kapcsolatot tart a Támogatási Hivatal és a menekültügyi támogató csoportok tagjai között, és a Támogatási Hivatal nevében segítséget nyújt a menekültügyi támogató csoportok kirendelésének körülményeihez kapcsolódó bármely kérdésben;
c)
ellenőrzi a műveleti terv megfelelő végrehajtását; és
d)
beszámol a Támogatási Hivatalnak a menekültügyi támogató csoportok kirendelésének minden vonatkozásáról.
(3) Az ügyvezető igazgató felhatalmazhatja az uniós kapcsolattartó pontot, hogy járuljon hozzá a műveleti terv és a menekültügyi támogató csoportok kirendelése kapcsán felmerülő viták rendezéséhez.
(4) Feladatai ellátása során az uniós kapcsolattartó pont kizárólag a Támogatási Hivataltól fogadhat el utasításokat.
21. cikk
Polgári jogi felelősség
(1) Amikor valamely menekültügyi támogató csoport tagjai a fogadó tagállamban feladatot látnak el, a műveleteik teljesítése során az általuk okozott minden kárért a fogadó tagállam felel, nemzeti jogával összhangban.
(2) Amennyiben e kár súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eredménye, a fogadó tagállam a küldő tagállamhoz fordulhat a sértettek vagy a nevükben eljárni jogosult személyek részére fizetett összegeknek a küldő tagállam általi visszatérítéséért.
(3) Harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül és a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetei kivételével minden tagállam lemond az esetleg elszenvedett károk megtérítése iránti, a fogadó tagállammal vagy bármely egyéb tagállammal szemben fennálló valamennyi követeléséről.
(4) A tagállamok között az e cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, egymás között tárgyalás útján nem rendezhető vitás kérdéseket a tagállamok EUMSz. 273. cikkével összhangban a Bíróság elé terjesztik.
(5) A kirendelés időtartama alatt a Támogatási Hivatal felszerelésében okozott kárral kapcsolatos költségeket - a harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül - a Támogatási Hivatal állja, a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eseteinek kivételével.
22. cikk
Büntetőjogi felelősség
A menekültügyi támogató csoport kirendelése során a menekültügyi támogató csoport tagjai bármely ellenük vagy általuk elkövetett bűncselekmény tekintetében a fogadó tagállam köztisztviselőivel azonos elbírálás alá esnek.
23. cikk
Költségek
Ha a tagállamok szakértőiket a menekültügyi támogató csoportok kirendelése céljából rendelkezésre bocsátják, a Támogatási Hivatal fedezi a következőkkel kapcsolatban felmerülő költségeket:
a)
utazás a küldő tagállamból a fogadó tagállamba, illetve a fogadó tagállamból a küldő tagállamba;
b)
oltások;
c)
a szükséges különleges biztosítások;
d)
az egészségügyi ellátás;
e)
napidíjak, beleértve a szállást;
f)
a Támogatási Hivatal műszaki felszereléséhez kapcsolódó költségek; és
g)
szakértői díjak.
4. FEJEZET
A HIVATAL FELÉPÍTÉSE
24. cikk
A Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete
A Támogatási Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete a következőkből áll:
a)
az igazgatótanács;
b)
az ügyvezető igazgató és a Támogatási Hivatal személyzete.
A Támogatási Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete magában foglalhatja a végrehajtó bizottságot, amennyiben annak létrehozására a 29. cikk (2) bekezdésével összhangban sor kerül.
25. cikk
Az igazgatótanács összetétele
(1) Az igazgatótanácsba minden, e rendelet által kötelezett tagállam egy-egy, a Bizottság pedig két tagot nevez ki.
(2) A póttag képviselheti vagy kísérheti az igazgatótanács minden egyes tagját; a póttag, amennyiben tagot kísér, szavazati jog nélkül van jelen.
(3) Az igazgatótanács tagjait a menekültügy terén szerzett tapasztalatuk, szakmai felelősségük és magas szintű szakértelmük alapján nevezik ki.
(4) Az UNHCR képviselője szavazati jog nélkül tagja a Támogatási Hivatal igazgatótanácsának.
(5) Az igazgatótanács tagjainak megbízatása három évre szól. Megbízatásuk megújítható. Megbízatásuk lejártakor vagy lemondás esetén a tagok mindaddig Támogatási Hivatalban maradnak, ameddig a megbízatásuk megújításáról vagy helyettesítésükről gondoskodnak.
26. cikk
Az igazgatótanács elnöksége
(1) Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai közül megválasztja az elnököt és az alelnököt. Az alelnök automatikusan helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi feladatainak ellátásában akadályoztatva van.
(2) Az elnök és az alelnök megbízatása három évre szól, és csak egy alkalommal újítható meg. Amennyiben igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár.
27. cikk
Az igazgatótanács ülései
(1) Az igazgatótanács üléseit annak elnöke hívja össze. Az üléseken az ügyvezető igazgató is részt vesz. Az UNCHR nem vesz részt az üléseken, amennyiben az igazgatótanács a 29. cikk (1) bekezdésének b), h), i), j) és m) pontjában és a 29. cikk (2) bekezdésében foglalt feladatokat látja el, továbbá amennyiben az igazgatótanács arról dönt, hogy pénzügyi forrásokat bocsát rendelkezésre azon tevékenységek finanszírozására, amelyek lehetővé teszik a Támogatási Hivatal számára, hogy részesüljön az UNHCR menekültügyi szakértelméből az 50. cikkben foglaltaknak megfelelően.
(2) Az igazgatótanács évente legalább két rendes ülést tart. Ezenkívül az elnök vagy a tagok egyharmadának kérésére is összeül.
(3) Az igazgatótanács meghívhat bárkit, hogy megfigyelőként részt vegyen ülésein, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot.
Dániát meg kell hívni az igazgatótanács üléseire.
(4) Az igazgatótanács tagjait - figyelemmel eljárási szabályzatának rendelkezéseire is - tanácsadók vagy szakértők segíthetik.
(5) Az igazgatótanács titkárságát a Támogatási Hivatal biztosítja.
28. cikk
A szavazás módja
(1) Eltérő rendelkezés hiányában, az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjainak abszolút többségével fogadja el határozatait. Minden szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely tag távolléte esetén helyettese gyakorolja annak szavazati jogát.
(2) Az ügyvezető igazgató nem szavazhat.
(3) Az elnök részt vesz a szavazáson.
(4) Azon tagállamok, amelyek nem vesznek részt teljes körűen az uniós vívmányokban a menekültügy területén, nem szavazhatnak, amikor az igazgatótanács e rendelet 29. cikke (1) bekezdésének e) pontja alá tartozó kérdésben határoz, és amennyiben a szóban forgó technikai dokumentum kizárólag olyan menekültügyi uniós eszközre vonatkozik, amely az említett tagállamokat nem kötelezi.
(5) Az igazgatótanács eljárási szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit.
29. cikk
Az igazgatótanács feladatai
(1) Az igazgatótanács biztosítja, hogy a Támogatási Hivatal elvégezze a rábízott feladatokat. Az igazgatótanács a Támogatási Hivatal tervezését és felügyeletét ellátó testület. Az igazgatótanács különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően elfogadja eljárási szabályzatát;
b)
a 30. cikknek megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót, fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett, és adott esetben felfüggeszti vagy felmenti hivatalából;
c)
elfogadja a Támogatási Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést, és azt a következő év június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. Az éves általános jelentést közzé kell tenni;
d)
elfogadja az uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést a 12. cikk (1) bekezdésének megfelelően. A jelentést az Európai Parlament elé kell terjeszteni. A Tanács és a Bizottság kérheti, hogy a jelentést számukra is terjesszék elő;
e)
elfogadja a 12. cikk (2) bekezdésében említett technikai dokumentumokat;
f)
minden év szeptember 30. előtt, az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján és a Bizottság véleményének megérkezése után - a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével - elfogadja a Hivatal következő évre szóló munkaprogramját, majd megküldi azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Ezt a munkaprogramot az Unió éves költségvetési eljárásával és az Unió menekültügyre vonatkozó jogalkotási munkaprogramjával összhangban kell elfogadni;
g)
az 5. fejezetben meghatározott módon gyakorolja a Támogatási Hivatal költségvetésével összefüggésben álló feladatait;
h)
e rendelet 42. cikkével összhangban elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtását célzó részletes szabályokat;
i)
a 38. cikkel összhangban meghatározza a Támogatási Hivatal személyzeti politikáját;
j)
a Bizottság véleményének kikérése után elfogadja a többéves személyzeti politikai tervet;
k)
meghoz minden döntést a Támogatási Hivatal e rendeletben meghatározott megbízatásának teljesítése érdekében;
l)
meghoz minden döntést az e rendeletben előírt információs rendszer létrehozására, szükség esetén továbbfejlesztésére, és ideértve a 4. cikk c) pontjában említett információs portálra vonatkozó döntéseket; és
m)
meghoz minden döntést a Támogatási Hivatal belső szervezeti felépítésének létrehozatalára, és adott esetben módosítására vonatkozóan.
(2) Az igazgatótanács végrehajtó bizottságot állíthat fel, amely az igazgatótanács által elfogadandó határozatok, munkaprogram és tevékenységek előkészítésében segíti az igazgatótanácsot és az ügyvezető igazgatót, és amely szükség szerint, sürgősség esetén az igazgatótanács nevében ideiglenes határozatokat hoz.
A végrehajtó bizottság az igazgatótanács tagjai közül kiválasztott nyolc tagból áll, közülük egy az igazgatótanács Bizottságot képviselő tagja. A végrehajtó bizottság tagjainak megbízatási ideje azonos az igazgatótanács tagjaiéval.
Az UNHCR képviselői vagy bárki, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot - a végrehajtó bizottság kérésére - szavazati jog nélkül részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein.
A Támogatási Hivatal eljárási szabályzatában megállapítja a végrehajtó bizottság működési eljárásait, és ezen eljárásokat nyilvánosságra hozza.
30. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése
(1) A Hivatal ügyvezető igazgatóját az igazgatótanács nevezi ki ötéves időtartamra a Bizottság által megrendezett nyílt versenyvizsga keretében meghatározott alkalmas jelöltek közül. A kiválasztási eljárás keretében közzé kell tenni az ajánlattételi felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjában és egyéb helyeken. Az igazgatótanács új eljárás indítását kérheti, amennyiben nincs megelégedve az első listán szereplő egyetlen jelölt alkalmasságával sem. Az ügyvezető igazgatót személyes érdemei, a menekültügy területén szerzett tapasztalatai, valamint igazgatási és irányítási képességei alapján nevezik ki. Az igazgatótanács által kiválasztott jelöltet kinevezése előtt felkérik, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.
A nyilatkozatot követően az Európai Parlament véleményt fogadhat el, amelyben kifejti a kiválasztott jelölttel kapcsolatos véleményt. Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe. A jelölt kinevezéséig a véleményt személyes és bizalmas információként kell kezelni.
Az ügyvezető igazgató ötéves megbízatási idejének utolsó kilenc hónapja során a Bizottság értékelést végez, amelyben különösen az alábbiakat veszi figyelembe:
-
az ügyvezető igazgató teljesítménye; és
-
a Támogatási Hivatal feladatai és szükségletei az elkövetkező években.
(2) Az igazgatótanács figyelembe véve az értékelést, és kizárólag amennyiben a Támogatási Hivatal feladatai és szükségletei indokolják, egy alkalommal, legfeljebb hároméves időtartamra meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.
(3) Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet az ügyvezető igazgató megbízatásának meghosszabbításával kapcsolatos szándékáról. A megbízatás meghosszabbítását megelőző hónapban az ügyvezető igazgatót felkérik, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.
31. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
(1) A Támogatási Hivatalt a feladatai gyakorlásában független ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató tevékenységéért felelősséggel tartozik az igazgatótanácsnak.
(2) Az ügyvezető igazgató - a Bizottság, az igazgatótanács vagy, ha létrehoznak ilyet, a végrehajtó bizottság hatáskörének sérelme nélkül - egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.
(3) Az ügyvezető igazgató felkérésre jelentést tesz az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról.
(4) Az ügyvezető igazgató a Támogatási Hivatal jogi képviselője.
(5) Az ügyvezető igazgató munkáját egy vagy több osztályvezető segítheti. Távolléte vagy akadályoztatása esetén az ügyvezető igazgatót az egyik osztályvezető helyettesíti.
(6) Az ügyvezető igazgató feladata a Támogatási Hivatal igazgatási irányítása és az e rendelet által rá bízott feladatok végrehajtása. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen:
a)
a Támogatási Hivatal napi szintű igazgatása;
b)
a Támogatási Hivatal munkaprogramjának kidolgozása a Bizottság véleményének kézhezvételét követően;
c)
az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok és döntések végrehajtása;
d)
a származási országokról szóló, a 4. cikk b) pontjában meghatározott jelentések elkészítése;
e)
a Támogatási Hivatal pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy azt az igazgatótanács a 37. cikk értelmében elfogadhassa, valamint a szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése;
f)
a Támogatási Hivatal előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása;
g)
a Támogatási Hivatal személyi állományával kapcsolatosan a 38. cikkben meghatározott hatáskörök gyakorlása;
h)
valamennyi döntéshozatal az e rendeletben előírt információs rendszerek irányítására vonatkozóan, ideértve a 4. cikk c) pontjában említett információs portál irányítását;
i)
minden döntéshozatal a Támogatási Hivatal belső igazgatási rendszereinek irányítására vonatkozóan; és
j)
az 51. cikkben említett konzultációs fórum koordinálása és működtetése. Az ügyvezető igazgató e célból elsőként tervet fogad el a konzultációs fórum létrehozására a vonatkozó civil társadalmi szervezetekkel konzultálva. Az ügyvezető igazgató a hivatalos létrehozást követően a konzultációs fórummal konzultálva elfogadja az operatív tervet, amely magában foglalja a konzultáció gyakoriságára és jellegére vonatkozó szabályokat, valamint az 51. cikk végrehajtására irányuló szerkezeti mechanizmusokat. Meg kell állapodni a konzultációs fórumban való folyamatos részvételre vonatkozó átlátható kritériumokban is.
32. cikk
Munkacsoportok
(1) A Támogatási Hivatal - az ebben a rendeletben meghatározott megbízatásán belül - munkacsoportokat hozhat létre a tagállamok menekültügy terén hatáskörrel rendelkező szerveinek szakértőiből, ideértve a bírákat is. A Támogatási Hivatal a 4. cikk e) pontjának és a 12. cikk (2) bekezdésének céljából munkacsoportokat hoz létre. A szakértőket helyettesítheti a velük egyidejűleg kinevezett helyettesük.
(2) A Bizottság teljes jogkörrel részt vesz a munkacsoportokban. Az UNHCR képviselői - a megvitatott kérdések jellegétől függően - részt vehetnek a Támogatási Hivatal munkacsoportjainak ülésein vagy azok egy részén.
(3) A munkacsoportok meghívhatnak az üléseken való részvételre bárkit, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot - köztük különösen a civil társadalmi szervezetek menekültügy területén tevékenykedő képviselőit.
5. FEJEZET
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
33. cikk
Költségvetés
(1) A Hivatal valamennyi bevételi és kiadási tételét elő kell irányozni az egyes, naptári évnek megfelelő pénzügyi évekre vonatkozóan, és fel kell tüntetni a Támogatási Hivatal költségvetésében.
(2) A Támogatási Hivatal költségvetésének bevételei és kiadásai egyensúlyban kell, hogy álljanak.
(3) A Támogatási Hivatal bevételei közé az egyéb források sérelme nélkül a következők tartoznak:
a)
az Európai Unió általános költségvetésében feltüntetett uniós hozzájárulás;
b)
a tagállamok önkéntes hozzájárulásai;
c)
a Támogatási Hivatal által biztosított publikációkból és bármely szolgáltatásból származó díjak;
d)
a társult országok hozzájárulása.
(4) A Támogatási Hivatal kiadásai magukban foglalják a személyi, az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat.
34. cikk
A költségvetés megállapítása
(1) Az ügyvezető igazgató évente elkészíti a Támogatási Hivatal következő pénzügyi évre érvényes előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, beleértve a létszámtervet, és azt megküldi az igazgatótanácsnak.
(2) Az igazgatótanács ezen ideiglenes költségvetési tervezet alapján megállapítja a Támogatási Hivatal következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó költségvetési tervezetét.
(3) A Támogatási Hivatal bevételeit és kiadásait tartalmazó előzetes költségvetési tervezetét minden év február 10-ig meg kell küldeni a Bizottságnak. A költségvetési tervezet végleges változatát, amely magában foglalja a létszámterv tervezetét is, az igazgatótanács minden év március 31-ig megküldi a Bizottságnak.
(4) A Bizottság a költségvetési tervezetet az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt megküldi a Parlamentnek és a Tanácsnak (költségvetési hatóság).
(5) A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános költségvetést terhelő támogatás összegét, amelyet az EUMSz. 313. és 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt.
(6) A költségvetési hatóság jóváhagyja a Támogatási Hivatal támogatására szánt költségvetési előirányzatot.
(7) A költségvetési hatóság elfogadja a Támogatási Hivatal létszámtervét.
(8) A Támogatási Hivatal költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. A költségvetést szükség esetén megfelelően ki kell igazítani.
(9) Az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak a költségvetés finanszírozására, és különösen az olyan, ingatlannal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
(10) Ha a költségvetési hatóság valamely ága jelezte a véleményezésre irányuló szándékát, véleményét a projektről szóló értesítés időpontját követő hat héten belül megküldi az igazgatótanácsnak.
35. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) A Támogatási Hivatal költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.
(2) Az ügyvezető igazgató évente megküld a költségvetési hatóságnak minden, az értékelési eljárás eredménye szempontjából lényeges információt.
36. cikk
A beszámoló bemutatása és mentesítés
(1) Minden lezárt pénzügyi évet követően március 1-jéig a Támogatási Hivatal számvitelért felelős tisztviselője közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes elszámolást az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a költségvetési rendelet 128. cikkének megfelelően konszolidálja az intézmények és decentralizált szervek előzetes beszámolóját.
(2) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a Támogatási Hivatal előzetes elszámolását az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. A pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére is meg kell küldeni.
(3) A Támogatási Hivatal előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségére - a költségvetési rendelet 129. cikkének megfelelően - elkészíti a Támogatási Hivatal végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácshoz.
(4) Az igazgatótanács véleményt nyilvánít a Támogatási Hivatal végleges elszámolásáról.
(5) Az ügyvezető igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.
(6) A végleges elszámolást közzé kell tenni.
(7) Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.
(8) A költségvetési rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.
(9) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.
37. cikk
Pénzügyi szabályzat
A Támogatási Hivatalra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályzat nem térhet el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (11), kivéve ha az ilyen eltérést a Támogatási Hivatal működése kifejezetten szükségessé teszi, és a Bizottság ahhoz előzetes hozzájárulását adta.
6. FEJEZET
A SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
38. cikk
Személyi állomány
(1) A 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (12) megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (személyzeti szabályzat), valamint e személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásához az Európai Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak a Támogatási Hivatal személyi állományára, beleértve az ügyvezető igazgatót is.
(2) Az igazgatótanács, egyetértésben a Bizottsággal, elfogadja a személyzeti szabályzat 110. cikkében említett szükséges végrehajtási rendelkezéseket.
(3) A Támogatási Hivatal saját alkalmazottai tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a kinevezéssel megbízott és a szerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket.
(4) Az igazgatótanács rendelkezéseket fogad el, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Támogatási Hivatalon belül.
39. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni a Támogatási Hivatal és személyzete tekintetében.
7. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
40. cikk
Jogállás
(1) A Támogatási Hivatal uniós szerv. Jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Valamennyi tagállamban a Támogatási Hivatal a legteljesebb jogképességgel rendelkezik, amellyel jogszabályaik értelmében jogi személy rendelkezhet. A Támogatási Hivatal különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat.
(3) A Támogatási Hivatalt ügyvezető igazgatója képviseli.
41. cikk
Nyelvhasználat
(1) A Támogatási Hivatal tekintetében az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendeletben (13) megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Az EUMSz. 342. cikke értelmében hozott döntések sérelme nélkül a Támogatási Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést és a Hivatalnak a 29. cikk (1) bekezdésének c) és f) pontjában említett éves munkaprogramját az Unió intézményeinek minden hivatalos nyelvén el kell készíteni.
(3) A Támogatási Hivatal működéséhez szükséges fordítási munkákat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja végzi.
42. cikk
Hozzáférés a dokumentumokhoz
(1) A Támogatási Hivatal birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.
(2) Az igazgatótanács az első ülése napjától számított hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.
(3) A Támogatási Hivatal által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkével összhangban hozott döntések ellen az EUMSz. 228. illetve 263. cikkében meghatározott feltételek szerint az ombudsmannál panasszal, illetve az Európai Unió Bíróságánál jogorvoslattal lehet élni.
(4) A személyes jellegű adatok Támogatási Hivatal általi feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.
43. cikk
A minősített információk és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályok
(1) A Támogatási Hivatal a Bizottság eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (14) biztonságra vonatkozó elveit alkalmazza, többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket.
(2) A Támogatási Hivatal a Bizottság által elfogadott és végrehajtott, a nem minősített érzékeny adatok kezelésére vonatkozó biztonsági elveket is alkalmazza.
44. cikk
Csalás elleni küzdelem
(1) A csalás, a korrupció és más jogellenes cselekmények elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK rendelet korlátozás nélkül alkalmazandó.
(2) A Támogatási Hivatal csatlakozik az 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul kiadja a Hivatal valamennyi alkalmazottját érintő megfelelő rendelkezéseket.
(3) A finanszírozással kapcsolatos döntések, valamint az azokból eredő végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet a Támogatási Hivatal finanszírozásából részesülőknél, valamint az annak szétosztásáért felelős közvetítőknél.
45. cikk
Felelősség
(1) A Támogatási Hivatal szerződéses felelősségére a szóban forgó szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
(2) A Támogatási Hivatal által kötött szerződésben található bármilyen választottbírósági kikötés alapján az ítélkezés az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.
(3) A szerződésen kívüli felelősség esetében a tagállami jogszabályok közös alapelveivel összhangban a Támogatási Hivatal téríti meg a szervezeti egységei vagy az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott kárt.
(4) A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákra az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
(5) Az alkalmazottaknak a Támogatási Hivatallal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban meghatározott előírások szabályozzák.
46. cikk
Értékelés és felülvizsgálat
(1) Az igazgatótanács által a Bizottsággal egyetértésben adott megbízás alapján a Támogatási Hivatal legkésőbb 2014. június 19-ig megrendeli az elért eredményei független külső értékelését. Ez az értékelés kiterjed a Támogatási Hivatalnak a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a KEMR-re gyakorolt hatására. Az értékelés kellő figyelmet fordít a Támogatási Hivatal megbízatása során elért eredményekre, beleértve annak felmérését is, hogy szükséges-e további intézkedéseket hozni a tényleges szolidaritás, valamint a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokkal való közös felelősségvállalás biztosítására. Az értékelés megvizsgálja különösen a Támogatási Hivatal feladatainak esetleges kiigazítási szükségét, beleértve egy ilyen módosítás pénzügyi következményeit valamint azt, hogy az irányítási szerkezet megfelelő-e a Támogatási Hivatal feladatainak teljesítéséhez. Az értékelés figyelembe veszi az érdekelt felek véleményét mind uniós, mind nemzeti szinten.
(2) Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben dönt a jövőbeni értékelések időpontjairól, figyelembe véve az (1) bekezdésben említett értékelés eredményeit.
47. cikk
Adminisztratív ellenőrzés
A Támogatási Hivatal felett az európai ombudsman ellenőrzést gyakorol az EUMSz. 228. cikkében meghatározott feltételek mellett.
48. cikk
Együttműködés Dániával
A Támogatási Hivatal megkönnyíti az operatív együttműködést Dániával, beleértve a tevékenységi körébe tartozó kérdésekben az információk és a legjobb gyakorlatok cseréjét is.
49. cikk
Harmadik és társult országokkal való együttműködés
(1) A Támogatási Hivatal munkájában megfigyelőként részt vehet Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc. Megállapodásokkal kell rendezni különösen ezen országoknak a Hivatal munkájában való részvétele jellegéről, mértékéről és módjáról. E rendelkezések tárgya különösen a Támogatási Hivatal által tett kezdeményezésekben való részvétel, a pénzügyi hozzájárulások és a személyzet. A személyzettel összefüggő kérdéseket illetően a fent említett rendelkezések minden körülmények között megfelelnek a személyzeti szabályzatnak.
(2) A Támogatási Hivatal a tevékenységi körébe tartozó kérdésekben és a feladatai teljesítéséhez szükséges mértékben, a Bizottsággal egyetértésben és megbízatása korlátain belül elősegíti a tagállamok és az (1) bekezdésben említettektől eltérő harmadik országok között az Unió külkapcsolati politikájának keretében folytatott operatív együttműködést, továbbá együttműködhet harmadik országok hatóságaival, amelyek az e rendelet által szabályozott szakmai kérdésekben hatáskörrel rendelkeznek, az e hatóságokkal az EUMSz. vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kötött munkamegállapodások keretében.
50. cikk
Együttműködés az UNHCR-rel
A Támogatási Hivatal az e rendelet által szabályozott területeken az UNHCR-rel kötött munkamegállapodások keretében együttműködik az UNHCR-rel. A Támogatási Hivatal részéről az igazgatótanács dönt a munkamegállapodásokról, beleértve azok költségvetési vonzatait is.
Az igazgatótanács dönthet továbbá arról, hogy a Támogatási Hivatal rendelkezésre bocsáthat pénzügyi forrásokat az UNHCR költségeinek fedezésére olyan tevékenységek tekintetében, amelyek nem szerepelnek a munkamegállapodásokban. E pénzügyi források rendelkezésre bocsátása a Támogatási Hivatal és az UNHCR között létrejött és az e cikkben, valamint a 2. cikk (5) bekezdésében, az 5. cikkben, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (4) bekezdésében, és a 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott kiemelt együttműködési kapcsolatok keretébe illeszkednek. A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 75. cikkének megfelelően a költségvetési rendelet és annak végrehajtási szabályai alkalmazandók.
51. cikk
Konzultációs fórum
(1) A Támogatási Hivatal szoros párbeszédet folytat a menekültügyi politika területén működő helyi, regionális, nemzeti, európai vagy nemzetközi szintű, érintett civil társadalmi szervezetekkel és vonatkozó hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, és e célból konzultációs fórumot hoz létre.
(2) A konzultációs fórum létrehozza az információcsere és az ismeretek megosztásának kereteit. Biztosítja, hogy szoros párbeszéd legyen a Támogatási Hivatal és az érintett érdekeltek között.
(3) A konzultációs fórum az (1) bekezdésnek megfelelően nyitott az érdekelt felek számára. A Támogatási Hivatal a munkája prioritásaként azonosított területekhez kapcsolódó különös igényeinek megfelelően a konzultációs fórum tagjaihoz fordulhat.
Az UNHCR hivatalból tagja a konzultációs fórumnak.
(4) A Támogatási Hivatal különösen az alábbiakra kéri fel a konzultációs fórumot:
a)
javaslatok intézése az igazgatótanácshoz a 29. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerint elfogadandó éves munkaprogramra vonatkozóan;
b)
az információ-visszacsatolás biztosítása az igazgatótanács részére, és nyomonkövetési intézkedések javaslata számára a 29. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett éves jelentést, valamint a 12. cikk (1) bekezdésében említett uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést illetően; és
c)
a Támogatási Hivatal munkájához kapcsolódó konferenciák, szemináriumok és ülések eredményeinek és ajánlásainak az ügyvezető igazgatóhoz és az igazgatótanácshoz való eljuttatása.
(5) A konzultációs fórum évente legalább egyszer ülésezik.
52. cikk
Együttműködés a Frontex-xel, az FRA-val, uniós szervekkel, illetve a nemzetközi szervezetekkel
A Támogatási Hivatal együttműködik a tevékenységi köréhez kapcsolódó tevékenységeket folytató uniós szervekkel és különösen a Frontex-xel és az FRA-val, valamint a nemzetközi szervezetekkel az e rendelet által szabályozott területeken az e szervekkel kötött munkamegállapodások keretében, az EUMSz. rendelkezéseinek és az e szervek hatáskörére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.
Az együttműködés lehetővé teszi az érintett szervek közötti szinergiák megteremtését, valamint a munka megkettőzésének elkerülését a különböző szervek megbízatása szerint végzett tevékenységekben.
53. cikk
A székhelymegállapodás és a működési feltételek
A Támogatási Hivatal fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá a Támogatási Hivatal ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, valamint a Támogatási Hivatal személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó különös szabályokat a Támogatási Hivatal és a fogadó tagállam által - az igazgatótanács jóváhagyását követően - kötött székhelymegállapodás rögzíti. A fogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja ahhoz, hogy a Támogatási Hivatal megfelelően működhessen, ideértve a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.
54. cikk
A Támogatási Hivatal működésének kezdete
A Támogatási Hivatal legkésőbb 2011. június 19. kezdi meg teljes körű működését.
Mindaddig, amíg a Támogatási Hivatal nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással, a Bizottság felelős a Támogatási Hivatal létrehozásáért és kezdeti működtetéséért.
Ennek érdekében:
-
mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató az igazgatótanács általi, a 30. cikkben meghatározott feltételekkel történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a rá ruházott feladatkört - ideiglenes igazgatói minőségben - a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja;
-
a Támogatási Hivatalra ruházott feladatokat - az ideiglenes igazgató vagy az ügyvezető igazgató felelősségével - a Bizottság tisztviselői láthatják el.
Az ideiglenes igazgató az igazgatótanács jóváhagyásával engedélyezheti a Támogatási Hivatal költségvetésében előirányzott kifizetéseket, és szerződéseket köthet, többek között személyi állomány felvételére a Támogatási Hivatal létszámtervének elfogadását követően.
55. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban a Szerződéseknek megfelelően.
Kelt Strasbourgban, 2010. május 19-én.