RÅDETS AFGØRELSE 2011/411/FUSP
af 12. juli 2011
om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42 og 45, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Forsvarsagentur (i det følgende benævnt »agenturet«) blev oprettet ved Rådets fælles aktion 2004/551/FUSP (1) (i det følgende benævnt »fælles aktion 2004/551/FUSP«) med det formål at støtte Rådet og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre Unionens forsvarskapaciteter på krisestyringsområdet og understøtte den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik.
(2)
I den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, udpeges oprettelsen af et forsvarsagentur som et vigtigt element i udviklingen af mere fleksible og effektive europæiske militære ressourcer.
(3)
Rapporten af 11. december 2008 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi godkender agenturets ledende rolle i processen med at udvikle nøgleforsvarskapaciteter for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP).
(4)
Fælles aktion 2004/551/FUSP bør ophæves og erstattes med henblik på at tage hensyn til de ændringer i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), der blev indført ved Lissabontraktaten.
(5)
Ifølge artikel 45 i TEU skal Rådet vedtage en afgørelse, der fastlægger statutten og hjemstedet for agenturet og de nærmere bestemmelser for agenturets drift, som bør tage hensyn til omfanget af medlemsstaternes faktiske deltagelse i agenturets aktiviteter.
(6)
Agenturet bør bidrage til gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og især FSFP.
(7)
Agenturets struktur bør give det mulighed for at reagere på Unionens og dens medlemsstaters operationelle behov i forbindelse med FSFP og, når det er nødvendigt for udførelsen af dets funktioner, at samarbejde med tredjelande, organisationer og enheder.
(8)
Agenturet bør udvikle tætte arbejdsforbindelser med eksisterende arrangementer, grupperinger og organisationer såsom dem, der er etableret i henhold til Letter of Intent-rammeaftalen (i det følgende benævnt LoI-rammeaftalen), Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR) og Den Europæiske Rumorganisation (ESA).
(9)
Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) bør i overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i TEU spille en ledende rolle i agenturets struktur og fungere som det væsentlige bindeled mellem agenturet og Rådet.
(10)
Ved udøvelsen af sin rolle med politisk tilsyn og politikudformning bør Rådet udstikke retningslinjer for agenturet.
(11)
Vedtagelsen af den finansielle ramme for agenturet, jf. artikel 4, stk.4, og indgåelsen af administrative ordninger mellem agenturet og tredjelande, organisation og enheder, skal på baggrund af deres natur godkendes af Rådet med enstemmighed.
(12)
I forbindelse med vedtagelse af retningslinjer og afgørelser i tilknytning til agenturets arbejde bør Rådet træde sammen på forsvarsministerplan.
(13)
Alle Rådets retningslinjer og afgørelser i tilknytning til agenturets arbejde bør udarbejdes i overensstemmelse med artikel 240 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(14)
Rådets forberedende og rådgivende organers beføjelser, navnlig beføjelserne for De Faste Repræsentanters Komité i henhold til artikel 240 i TEUF, Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) i henhold til artikel 38 i TEU og EU's Militærkomité (EUMC), bør ikke berøres.
(15)
De nationale forsvarsmaterieldirektører, kapacitetsdirektørerne, forsknings- og teknologi-(F&T)-direktørerne og direktørerne for forsvarspolitik bør modtage rapporter og levere bidrag om spørgsmål inden for deres kompetenceområder til forberedelse af Rådets afgørelser vedrørende agenturet.
(16)
Agenturet bør have den status som juridisk person, der er nødvendig for, at det kan udføre sit hverv og nå sine mål, samtidig med at det opretholder snævre forbindelser med Rådet og fuldt ud respekterer Den Europæiske Unions og dens institutioners ansvarsområder.
(17)
Det bør fastsættes, at de budgetter, der administreres af agenturet, i individuelle tilfælde kan modtage bidrag til de ikke administrative omkostninger fra Den Europæiske Unions almindelige budget under fuld overholdelse af de regler, procedurer og beslutningsprocesser, der gælder herfor, herunder artikel 41, stk. 2, i TEU.
(18)
Agenturet, der er åbent for deltagelse af alle medlemsstater, bør også åbne mulighed for, at specifikke grupper af medlemsstater udarbejder ad hoc-projekter eller -programmer.
(19)
Med forbehold af en rådsafgørelse om etablering af et permanent struktureret samarbejde i overensstemmelse med artikel 42, stk. 6, og artikel 46 i TEU og protokol (nr. 10) om permanent struktureret samarbejde etableret ved artikel 42 i TEU, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, bør agenturet støtte gennemførelsen af et permanent struktureret samarbejde.
(20)
Agenturet bør have beslutningsprocedurer, der giver det mulighed for at løse sine opgaver effektivt, samtidig med at det respekterer de deltagende medlemsstaters nationale sikkerheds- og forsvarspolitikker.
(21)
Agenturet bør udføre sin mission under fuld overholdelse af artikel 40 i TEU.
(22)
Agenturet bør handle i fuld overensstemmelse med Rådets sikkerhedsstandarder og -forskrifter.
(23)
I overensstemmelse med artikel 5 i protokol (nr. 22) om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af Den Europæiske Unions afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet. Danmark vil derfor ikke være bundet af denne afgørelse -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
KAPITEL I
AGENTURETS OPRETTELSE, MISSION OG OPGAVER
Artikel 1
Oprettelse
1. Det ved fælles aktion 2004/551/FUSP oprettede agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel (i det følgende benævnt »Det Europæiske Forsvarsagentur« eller »agenturet«), videreføres hermed i overensstemmelse med de følgende bestemmelser.
2. Agenturet handler under Rådets myndighed som støtte for FUSP og FSFP inden for Den Europæiske Unions fælles institutionelle ramme og med forbehold af EU-institutionernes og rådsorganernes ansvarsområder. Agenturets mission berører ikke Unionens øvrige kompetencer, i fuld overensstemmelse med artikel 40 i TEU.
3. Agenturet er åbent for deltagelse af alle EU-medlemsstater, der ønsker at deltage. Medlemsstater, der allerede deltager i agenturet på tidspunktet for vedtagelsen af denne afgørelse er fortsat deltagende medlemsstater.
4. Enhver medlemsstat, der ønsker at deltage i agenturet efter denne afgørelses ikrafttræden, eller som ønsker at trække sig tilbage fra agenturet, underretter Rådet herom og orienterer HR. Eventuelle nødvendige tekniske og finansielle ordninger for denne deltagelse eller tilbagetrækning fastlægges af den i artikel 8 nævnte styringskomité.
5. Agenturet har sit hjemsted i Bruxelles.
Artikel 2
Mission
1. Agenturets mission er at støtte Rådet og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre EU’s forsvarskapaciteter på krisestyringsområdet og understøtte FSFP i dens nuværende form, og som den udvikler sig fremover.
2. Agenturet klarlægger de operationelle behov, fremmer foranstaltninger til opfyldelse heraf, bidrager til at påpege og eventuelt iværksætte alle foranstaltninger, der er nødvendige til styrkelse af forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis, deltager i udformningen af en europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik og bistår Rådet med at evaluere forbedringen af den militære kapacitet.
3. Agenturets mission berører ikke medlemsstaternes kompetencer på forsvarsområdet.
Artikel 3
Definitioner
For så vidt angår denne afgørelse, finder følgende definitioner anvendelse:
a) »deltagende medlemsstater«: de EU-medlemsstater, der deltager i agenturet
b) »bidragydende medlemsstater«: de deltagende EU-medlemsstater, der bidrager til et bestemt agenturprojekt eller -program.
Artikel 4
Politisk tilsyn og ordninger for rapportering til Rådet
1. Agenturet handler under Rådets myndighed og politiske tilsyn og aflægger regelmæssigt rapport til dette samt modtager regelmæssigt retningslinjer derfra.
2. Agenturet aflægger regelmæssigt rapport til Rådet om sine aktiviteter, og især:
a)
forelægger det hvert år i november Rådet en rapport om agenturets aktiviteter i det år og leverer elementer til agenturets arbejdsprogram og budgetter for det følgende år
b)
forelægger det, med forbehold af en rådsafgørelse om etablering af et permanent struktureret samarbejde, mindst en gang om året Rådet oplysninger om agenturets bidrag til vurderingsaktiviteterne i forbindelse med permanent struktureret samarbejde som omhandlet i artikel 5, stk. 3, litra f), nr. ii).
Agenturet forelægger i god tid Rådet oplysninger om vigtige spørgsmål, som styringskomitéen skal træffe afgørelse om.
3. Rådet udsteder hvert år med enstemmighed og med rådgivning fra PSC eller, hvor det er relevant, andre kompetente rådsorganer retningslinjer i tilknytning til agenturets arbejde, især med hensyn til dets arbejdsprogram. Agenturets arbejdsprogram opstilles inden for rammerne af disse retningslinjer.
4. Rådet godkender hvert år med enstemmighed en finansiel ramme for agenturet for de kommende tre år. Denne finansielle ramme opstiller aftalte prioriteter i forbindelse med agenturets treårige arbejdsplan og udgør et juridisk bindende loft for det første år og planlagte beløb for andet og tredje år. Agenturet forelægger senest den 31. marts hvert år styringskomitéen et udkast til den finansielle ramme og den dertil hørende arbejdsplan til overvejelse.
5. Agenturet kan om nødvendigt komme med henstillinger til Rådet og Kommissionen om tiltag med hensyn til gennemførelsen af agenturets mission.
Artikel 5
Funktioner og opgaver
1. Agenturet skal ved udførelsen af sine funktioner og opgaver respektere Unionens øvrige kompetence og EU-institutionernes kompetence.
2. Agenturet udfører sine funktioner og opgaver uden at anfægte medlemsstaternes kompetence på forsvarsområdet.
3. Agenturet, der er placeret under Rådets myndighed, har til opgave:
a)
at bidrage til fastlæggelse af målene for medlemsstaternes militære kapacitet og vurdere, om de kapacitetstilsagn, som medlemsstaterne har givet, overholdes, navnlig ved:
i)
at identificere EU's fremtidige forsvarskapacitetsbehov i samarbejde med Rådets kompetente organer, herunder EUMC, og ved brug af bl.a. kapacitetsudviklingsmekanismen (CDM) og eventuelle efterfølgende mekanismer
ii)
at koordinere gennemførelsen af kapacitetsudviklingsplanen (CDP) og eventuelle efterfølgende planer
iii)
at evaluere de kapacitetsforpligtelser, som medlemsstaterne har indgået, bl.a. via CDP-processen og CDM og eventuelle efterfølgende mekanismer, på grundlag af kriterier, som medlemsstaterne er enige om
b)
at fremme harmonisering af de operationelle behov samt vedtagelse af effektive og indbyrdes forenelige procedurer i forbindelse med materielanskaffelser, navnlig ved
i)
at fremme og koordinere harmoniseringen af de militære behov
ii)
at fremme omkostningseffektive og effektive indkøb ved at fastlægge og udbrede den bedste praksis
iii)
at foretage vurderinger af de finansielle prioriteter i forbindelse med kapacitetsudvikling og anskaffelser
c)
at foreslå multilaterale projekter med henblik på at opfylde målene for militær kapacitet og sikre koordineringen af de programmer, der gennemføres af medlemsstaterne, og forvaltningen af specifikke samarbejdsprogrammer, navnlig ved
i)
at fremme og foreslå nye multilaterale samarbejdsprojekter
ii)
at identificere og foreslå samarbejdsaktiviteter på det operationelle område
iii)
at arbejde for koordinering af de eksisterende programmer, som medlemsstaterne har iværksat
iv)
på anmodning af medlemsstaterne at tage ansvaret for forvaltningen af specifikke programmer
v)
på anmodning af medlemsstaterne at udarbejde programmer der skal forvaltes af OCCAR eller, i givet fald, gennem andre foranstaltninger
d)
at støtte forskningen i forsvarsteknologi samt koordinere og planlægge fælles forskningsaktiviteter og undersøgelser af tekniske løsninger, der imødekommer de fremtidige operationelle behov, navnlig ved
i)
at fremme forskning, der tager sigte på at opfylde fremtidige sikkerheds- og forsvarskapacitetsbehov og dermed styrke Europas industrielle og teknologiske potentiale på dette område, i givet fald i samarbejde med Unionens forskningsaktiviteter
ii)
mere effektivt at fremme målrettede fælles forsvars-F&T
iii)
at virke som katalysator for forsvars-F&T gennem undersøgelser og projekter
iv)
at forvalte kontrakter inden for forsvars-F&T
v)
at arbejde sammen med Kommissionen om at opnå størst mulig komplementaritet og synergi mellem forsvarsrelaterede eller civile sikkerhedsrelaterede forskningsprogrammer
e)
at bidrage til at identificere og eventuelt gennemføre alle nyttige foranstaltninger med henblik på at styrke forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis og øge effektiviteten af de militære udgifter, navnlig ved
i)
at bidrage til oprettelsen af et internationalt konkurrencedygtigt europæisk marked for forsvarsmateriel med forbehold af reglerne for det indre marked og Kommissionens beføjelser på dette område
ii)
at udvikle relevante politikker og strategier i samråd med Kommissionen og i givet fald industrien
iii)
i samråd med Kommissionen at udforme og harmonisere relevante procedurer på EU-plan inden for agenturets opgaver
f)
med forbehold af en rådsafgørelse om etablering af et permanent struktureret samarbejde, at støtte dette samarbejde, navnlig ved
i)
at lette større fælles eller europæiske kapacitetsudviklingsinitiativer
ii)
at bidrage til regelmæssig vurdering af de deltagende medlemsstaters bidrag for så vidt angår kapaciteter, især bidrag ydet i overensstemmelse med de kriterier, der skal fastsættes på grundlag af bl.a. artikel 2 i protokol (nr. 10) om permanent struktureret samarbejde, der er knyttet til TEU og til TEUF, og at aflægge rapport herom mindst en gang om året.
Artikel 6
Status som juridisk person
Agenturet har status som juridisk person, for at det kan udføre sine funktioner og nå sine mål. Medlemsstaterne sikrer, at agenturet får den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Agenturet kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Agenturet har beføjelse til at indgå kontrakter med private eller offentlige enheder eller organisationer.
KAPITEL II
AGENTURETS ORGANER OG PERSONALE
Artikel 7
Agenturets øverste leder
1. Agenturets øverste leder er Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR).
2. Agenturets øverste leder er ansvarlig for agenturets overordnede organisation og funktion og sikrer, at Rådets retningslinjer og styringskomitéens afgørelser gennemføres af den daglige leder, som aflægger rapport til agenturets øverste leder.
3. Den øverste leder forelægger agenturets rapporter for Rådet i henhold til artikel 4, stk. 2.
4. Agenturets øverste leder er ansvarlig for forhandlingen af administrative ordninger med tredjelande og andre organisationer, grupperinger eller enheder i overensstemmelse med direktiver fra styringskomitéen. Den øverste leder er inden for sådanne ordninger, som godkendes af styringskomitéen, ansvarlig for passende arbejdsforbindelser med disse.
Artikel 8
Styringskomitéen
1. Styringskomitéen, som består af en repræsentant for hver deltagende medlemsstat, der er bemyndiget til at forpligte sin regering, og af en repræsentant for Kommissionen, udgør agenturets beslutningstagende organ. Styringskomitéen handler inden for rammerne af de retningslinjer, som Rådet udsteder.
2. Styringskomitéen holder møde på forsvarsministerplan mellem de deltagende medlemsstater eller på stedfortræderplan. Styringskomitéen holder i princippet mindst to møder om året på forsvarsministerplan.
3. Agenturets øverste leder indkalder til og leder styringskomitéens møder. Hvis en deltagende medlemsstat anmoder om det, indkalder agenturets øverste leder styringskomitéen til møde inden for en måned.
4. Agenturets øverste leder kan uddelegere beføjelsen til at lede styringskomitéens møder på stedfortræderplan.
5. Styringskomitéen kan holde møde i specifikke sammensætninger (som f.eks. de nationale forsvarsmaterieldirektører, kapacitetsdirektørerne, F&T-direktørerne eller direktørerne for forsvarspolitik).
6. I styringskomitéens møder deltager:
a)
agenturets daglige leder, jf. artikel 10 eller dennes stedfortræder
b)
formanden for EUMC eller dennes stedfortræder
c)
repræsentanter for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten).
7. Styringskomitéen kan i forbindelse med spørgsmål af fælles interesse beslutte at indbyde:
a)
NATO's generalsekretær eller dennes udpegede stedfortræder
b)
ledere/formænd for andre arrangementer, grupperinger, eller organisationer, hvis arbejde er relevant for agenturets arbejde (såsom dem, der er etableret under LoI-rammeaftalen og OCCAR og ESA)
c)
relevante repræsentanter for andre tredjeparter.
Artikel 9
Styringskomitéens opgaver og beføjelser
1. Styringskomitéen skal inden for rammerne af Rådets retningslinjer som omhandlet i artikel 4, stk. 1:
a)
godkende de rapporter, som skal forelægges Rådet
b)
senest den 31. december hvert år på grundlag af et udkast forelagt af agenturets øverste leder godkende agenturets årlige arbejdsprogram for det følgende år
c)
senest den 31. december hvert år vedtage agenturets almindelige budget inden for den finansielle ramme for agenturet, som Rådet har vedtaget
d)
godkende oprettelsen inden for agenturet af ad hoc-projekter eller -programmer i overensstemmelse med artikel 19
e)
udnævne den daglige leder og op til to stedfortrædere
f)
beslutte, at en eller flere medlemsstater kan overdrage agenturet den administrative og finansielle forvaltning af visse aktiviteter inden for dets ansvarsområde i overensstemmelse med artikel 17
g)
godkende enhver henstilling til Rådet eller Kommissionen
h)
vedtage agenturets forretningsorden
i)
eventuelt ændre de finansielle bestemmelser for gennemførelsen af agenturets almindelige budget
j)
eventuelt ændre ansættelsesvilkår og bestemmelser vedrørende kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter
k)
fastlægge de tekniske og finansielle ordninger for medlemsstaternes deltagelse eller tilbagetrækning, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4
l)
vedtage direktiver for agenturets øverste leders forhandling af administrative ordninger
m)
godkende de ad hoc-ordninger, der er omhandlet i artikel 22, stk. 1
n)
indgå den administrative ordning mellem agenturet og tredjeparter, der er omhandlet i artikel 24, stk. 1
o)
godkende årsregnskaberne og årsbalancen
p)
vedtage alle andre relevante afgørelser vedrørende opfyldelsen af agenturets mission.
2. Med mindre andet fremgår af nærværende afgørelser træffer styringskomitéen afgørelse med kvalificeret flertal. De deltagende medlemsstaters stemmer vægtes i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4 og 5, i TEU. Kun de deltagende medlemsstaters repræsentanter deltager i afstemningen.
3. Hvis en deltagende medlemsstats repræsentant i styringskomitéen erklærer, at medlemsstaten som følge af tungtvejende og nærmere angivne nationale politiske hensyn agter at modsætte sig vedtagelsen af en afgørelse, der skal træffes med kvalificeret flertal, foretages der ingen afstemning. Repræsentanten kan gennem agenturets øverste leder henvise spørgsmålet til Rådet med henblik på eventuel udstedelse af retningslinjer for styringskomitéen. Alternativt kan styringskomitéen med kvalificeret flertal beslutte at henvise spørgsmålet til Rådet til afgørelse. Rådet træffer afgørelse med enstemmighed.
4. På forslag af den daglige leder eller en deltagende medlemsstat kan styringskomitéen nedsætte:
a)
udvalg, der sammensættes af delegerede fra de deltagende medlemsstater og en repræsentant for Kommissionen til forberedelse af styringskomitéens administrative og budgetmæssige afgørelser
b)
udvalg, der skal arbejde med specifikke spørgsmål inden for agenturets ansvarsområde. Disse udvalg sammensættes af delegerede fra de deltagende medlemsstater samt, medmindre styringskomitéen træffer anden bestemmelse, en repræsentant for Kommissionen.
I afgørelsen om nedsættelse af et udvalg fastsættes dettes mandat og mandatperiode.
Artikel 10
Den daglige leder
1. Den daglige leder og dennes stedfortræder(e) udnævnes af styringskomitéen på forslag af agenturets øverste leder for en treårig periode. Styringskomitéen kan indrømme en toårig forlængelse. Den daglige leder og op til to stedfortrædere handler under agenturets øverste leders myndighed og i overensstemmelse med styringskomitéens afgørelser.
2. Den daglige leder træffer med bistand fra sin(e) stedfortræder(e) alle nødvendige foranstaltninger til at sikre agenturets effektivitet. Den daglige leder er ansvarlig for overvågning og koordinering af de funktionelle enheder med henblik på at sikre den generelle sammenhæng i deres arbejde. Den daglige leder er chef for agenturets personale.
3. Den daglige leder er ansvarlig for:
a)
at sikre gennemførelsen af agenturets årlige arbejdsprogram
b)
at forberede styringskomitéens arbejde, navnlig udkastet til agenturets årlige arbejdsprogram
c)
at udarbejde forslaget til det årlige almindelige budget, der skal forelægges for styringskomitéen
d)
at udarbejde den treårige arbejdsplan, der skal forelægges for styringskomitéen
e)
at udarbejde den treårige finansielle ramme, der skal forelægges for Rådet
f)
at sikre et snævert samarbejde med og at give oplysninger til Rådets forberedende organer, især PSC og EUMC
g)
at udarbejde de rapporter, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2
h)
at udarbejde indtægts- og udgiftsoversigten og gennemføre agenturets almindelige budget samt budgetterne for ad hoc-projekter eller -programmer, som agenturet varetager
i)
den daglige administration af agenturet
j)
alle sikkerhedsaspekter
k)
alle personalespørgsmål.
4. Inden for agenturets arbejdsprogram og almindelige budget har den daglige leder beføjelse til at indgå kontrakter og ansætte personale. Den daglige leder er den anvisningsberettigede, der er ansvarlig for gennemførelsen af de budgetter, der administreres af agenturet.
5. Den daglige leder står til ansvar over for styringskomitéen.
6. Den daglige leder er agenturets repræsentant i retlig henseende.
Artikel 11
Personale
1. Agenturets personale, herunder den daglige leder, består af kontraktansatte og fastansatte medarbejdere, der rekrutteres blandt kandidater fra alle de deltagende medlemsstater på det bredest mulige geografiske grundlag og fra EU-institutionerne. Agenturets m personale udvælges af den daglige leder på grundlag af deres relevante kompetence og ekspertise og efter retfærdige og gennemsigtige udvælgelsesprocedurer. Den daglige leder offentliggør på forhånd oplysninger om alle ledige stillinger og om de kriterier, der er relevante for udvælgelsesprocessen. I alle tilfælde skal det ved ansættelsen sikres, at agenturets personale er så højt kvalificeret og så effektivt som muligt.
2. På forslag af den daglige leder og efter samråd med styringskomitéen udpeger agenturets øverste leder agenturets ledende personale og fornyer deres kontrakter.
3. Agenturets personale består af:
a)
personale ansat direkte af agenturet på tidsbegrænsede ansættelseskontrakter og udvalgt blandt statsborgere fra de deltagende medlemsstater. Rådet har med enstemmighed godkendt ansættelsesvilkårene for disse medarbejdere (2). Styringskomitéen reviderer og ændrer om nødvendigt nævnte vilkår, hvor de tillægger den beføjelse til at gøre dette
b)
nationale eksperter, der udstationeres af de deltagende medlemsstater enten i stillinger inden for agenturets organisationsstruktur eller med henblik på specifikke opgaver og projekter. Rådet har med enstemmighed godkendt ansættelsesvilkårene for disse medarbejdere (3). Styringskomitéen reviderer og ændrer om nødvendigt nævnte vilkår, hvor de tillægger den beføjelse til a gøre dette
c)
EU-tjenestemænd, der udstationeres ved agenturet for en bestemt periode og/eller med henblik på specifikke opgaver eller projekter efter behov.
4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at afgøre enhver tvist mellem agenturet og de personer, der er omfattet af ansættelsesvilkårene for agenturets ansatte.
KAPITEL III
BUDGET OG FINANSBESTEMMELSER
Artikel 12
Budgetprincipper
1. Budgetterne, der opstilles i euro, er de dokumenter, der for hvert regnskabsår angiver og godkender de samlede indtægter og udgifter, der administreres af agenturet.
2. Bevillingerne på budgettet gælder for ét regnskabsår, der begynder den 1. januar i et kalenderår og slutter den 31. december samme år.
3. Der skal på hvert budget være balance mellem indtægter og udgifter. Samtlige indtægter og udgifter opføres på det relevante budget uden indbyrdes modregning.
4. Budgettet omfatter opdelte bevillinger, der består af forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger, samt ikke-opdelte bevillinger.
5. Forpligtelsesbevillingerne dækker de samlede omkostninger ved de retlige forpligtelser, der indgås i det pågældende regnskabsår. Forpligtelserne kan imidlertid indgås samlet eller som årlige trancher. Forpligtelserne opføres i regnskabet på grundlag af de retlige forpligtelser, der er indgået indtil den 31. december.
6. Betalingsbevillingerne dækker de betalinger, der er nødvendige til opfyldelse af retlige forpligtelser, der er indgået i det pågældende og/eller tidligere regnskabsår. Betalingerne opføres på regnskabet på grundlag af de budgetforpligtelser, der er indgået indtil den 31. december.
7. Indtægterne opføres for et regnskabsår på grundlag af de beløb, der oppebæres i løbet af regnskabsåret.
8. Enhver indtægt og udgift skal konteres en budgetpost og må ikke overstige beløbet for de dér opførte bevillinger.
9. Bevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.
Artikel 13
Det almindelige budget
1. Agenturets øverste leder forelægger senest den 31. marts hvert år styringskomitéen et samlet overslag over forslaget til almindeligt budget for det følgende år under hensyn til de planlagte beløb, der er fastsat i den finansielle ramme.
2. Agenturets øverste leder forelægger et forslag til almindeligt budget for styringskomitéen inden den 30. juni hvert år. Forslaget skal indeholde:
a)
de bevillinger, der skønnes nødvendige
i)
til dækning af agenturets driftsudgifter, personaleudgifter og mødeudgifter
ii)
til ekstern rådgivning, navnlig operationel analyse, som er af afgørende betydning for, at agenturet kan udføre sine opgaver, samt udgifter til specifikke forskningsmæssige og teknologiske aktiviteter til fælles gavn for alle deltagende medlemsstater, navnlig tekniske casestudier og feasibilityforundersøgelser
b)
et overslag over de indtægter, der er nødvendige til dækning af udgifterne.
3. Styringskomitéen søger at sikre, at de bevillinger, der er omhandlet i stk. 2, litra a), nr. ii), udgør en væsentlig andel af de samlede bevillinger, der er omhandlet i stk. 2. Disse bevillinger skal afspejle de faktiske behov og gøre det muligt for agenturet at spille en operationel rolle.
4. Forslaget til almindeligt budget skal indeholde en detaljeret stillingsfortegnelse og detaljerede begrundelser.
5. Styringskomitéen kan med enstemmighed træffe afgørelse om, at forslaget til almindeligt budget desuden skal dække et bestemt projekt eller program, hvis dette klart er til fælles gavn for alle deltagende medlemsstater.
6. Bevillingerne fordeles på afsnit og kapitler, der grupperer udgifterne efter deres art eller bestemmelse, og som efter behov underinddeles i artikler.
7. Hvert afsnit kan indeholde et kapitel med overskriften »formålsbestemte reserver«. Disse bevillinger opføres, når der af vægtige grunde hersker usikkerhed om størrelsen af de bevillinger, der er behov for, eller om muligheden for at gennemføre de opførte bevillinger.
8. Indtægterne består af:
a)
bidrag, der skal betales af de deltagende medlemsstater baseret på BNI-nøglen
b)
andre indtægter.
Forslaget til almindeligt budget skal indeholde posteringsmuligheder til formålsbestemte indtægter, og beløbet skal så vidt muligt anføres.
9. Styringskomitéen vedtager forslaget til almindeligt budget senest den 31. december hvert år inden for den finansielle ramme for agenturet. Styringskomitéen har i den forbindelse agenturets øverste leder eller en repræsentant, som agenturets øverste leder udpeger, eller et medlem af styringskomitéen, som bliver opfordret hertil af agenturets øverste leder, som formand. Den daglige leder bekendtgør, at budgettet er vedtaget, og meddeler de deltagende medlemsstater dette.
10. Såfremt forslaget til almindeligt budget ikke er vedtaget ved regnskabsårets begyndelse, kan der på grundlag af hver hovedkonto eller anden inddeling afholdes månedlige udgifter på indtil en tolvtedel af det forrige regnskabsårs bevillinger. Dog kan agenturet højst råde over beløb svarende til en tolvtedel af de beløb, der er opført i det forslag til almindeligt budget, som er under udarbejdelse. Styringskomitéen kan med kvalificeret flertal på forslag af den daglige leder tillade udgifter, der overstiger en tolvtedel, forudsat at de samlede budgetbevillinger for regnskabsåret ikke overstiger bevillingerne fra det foregående regnskabsår. Den daglige leder kan indkalde de bidrag, der er nødvendige for at dække de bevillinger, der er godkendt i medfør af denne bestemmelse; disse bidrag betales senest 30 dage efter indkaldelsen af bidrag.
Artikel 14
Ændringsbudgetter
1. I tilfælde af uundgåelige, usædvanlige eller uforudsete omstændigheder kan den daglige leder fremsætte et forslag til ændringsbudget inden for den finansielle ramme.
2. Forslag til ændringsbudget opstilles, fremsættes, vedtages og meddeles efter samme procedure som det almindelige budget inden for den finansielle ramme. Styringskomitéen behandler forslaget under hensyn til, hvor meget sagen haster.
3. Hvis den finansielle ramme skønnes at være utilstrækkelig som følge af usædvanlige og uforudsete omstændigheder, forelægger styringskomitéen under fuld hensyntagen til reglerne i artikel 13, stk. 2 og 3, et ændringsbudget, som Rådet vedtager med enstemmighed.
Artikel 15
Formålsbestemte indtægter
1. Agenturet kan med et specifikt formål for øje i sit almindelige budget modtage finansielle bidrag til dækning af andre omkostninger end dem, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, litra a), nr. i),
a)
fra Den Europæiske Unions almindelige budget fra sag til sag under fuld overholdelse af de regler, procedurer og beslutningsprocesser, der gælder herfor
b)
fra medlemsstaterne, tredjelande eller andre tredjeparter.
2. Formålsbestemte indtægter må kun anvendes til det specifikke formål, de er afsat til.
Artikel 16
Bidrag og refusion
1. Fastsættelse af bidrag, hvor BNI-nøglen finder anvendelse:
a)
Hvor BNI-nøglen finder anvendelse, fastsættes fordelingen af bidrag mellem de medlemsstater, fra hvilke der indkaldes bidrag, efter fordelingsnøglen baseret på bruttonationalindkomsten, jf. artikel 41, stk. 2, i TEU, og i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4) eller enhver anden rådsafgørelse, som måtte træde i stedet for denne.
b)
Grundlaget for beregningen af hvert bidrag skal være kolonnen »Egne indtægter på grundlag af BNI« i »Oversigt over det almindelige budgets finansiering efter type af egne indtægter og medlemsstat« i Den Europæiske Unions seneste budget. Bidraget for hver af de medlemsstater, fra hvilke der indkaldes bidrag, fastsættes i forhold til, hvor stor en del vedkommende medlemsstats BNI udgør af den samlede BNI i de medlemsstater, fra hvilke der indkaldes bidrag.
2. Tidsplan for indbetaling af bidrag
a)
Bidrag til finansiering af det agenturets almindelige budget indbetales af de deltagende medlemsstater i tre lige store rater, henholdsvis inden den 15. februar, den 15. juni og den 15. oktober i det pågældende regnskabsår.
b)
Hvis der vedtages et ændringsbudget, indbetaler de berørte medlemsstater de nødvendige bidrag inden for 60 dage fra indkaldelsen af bidrag.
c)
De enkelte medlemsstater udreder bankgebyrerne i forbindelse med indbetalingen af deres egne bidrag.
d)
Hvis det årlige budget ikke er godkendt ved udgangen af november, kan agenturet på en medlemsstats anmodning udstede en individuel foreløbig indkaldelse af bidrag fra den medlemsstat.
Artikel 17
Agenturets forvaltning af udgifter på medlemsstaternes vegne
1. Styringskomitéen kan på forslag af den daglige leder eller en medlemsstat beslutte, at medlemsstaterne kan overdrage agenturet den administrative og finansielle forvaltning af visse aktiviteter inden for dets ansvarsområde.
2. Styringskomitéen kan i sin beslutning bemyndige agenturet til at indgå kontrakter på visse medlemsstaters vegne. Den kan bemyndige agenturet til forinden at indkalde de nødvendige midler hos de pågældende medlemsstater til opfyldelse af de kontrakter, der er indgået.
Artikel 18
Gennemførelse af budgetter
1. De finansielle bestemmelser vedrørende agenturets almindelige budget er blevet vedtaget af Rådet med enstemmighed (5). Styringskomitéen reviderer og ændrer med enstemmighed disse bestemmelser, om nødvendigt.
2. Styringskomitéen vedtager på forslag af den daglige leder gennemførelsesbestemmelser for gennemførelse af og kontrol med det almindelige budget i det nødvendige omfang, navnlig med hensyn til offentlige indkøb og med forbehold af relevante EU-bestemmelser. Styringskomitéen sikrer bl.a., at der tages behørigt hensyn til forsyningssikkerheden og kravene om hemmeligholdelse af hensyn til forsvaret og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder.
3. De finansielle bestemmelser, der er omhandlet i denne artikel, finder ikke anvendelse på de ad hoc-projekter og -programmer, der er omhandlet i artikel 19 og 20.
KAPITEL IV
AD HOC-PROJEKTER ELLER -PROGRAMMER OG DERTIL HØRENDE BUDGETTER
Artikel 19
Godkendelse af ad hoc-projekter eller -programmer i kategori A (opt-out) og dertil hørende ad hoc-budgetter
1. En eller flere deltagende medlemsstater eller den daglige leder kan forelægge styringskomitéen et ad hoc-projekt eller -program inden for agenturets ansvarsområde, som forudsætter, at de deltagende medlemsstater deltager generelt. Styringskomitéen underrettes om det ad hoc-budget, der eventuelt skal knyttes til det foreslåede projekt eller program samt mulige bidrag fra tredjeparter.
2. Alle de deltagende medlemsstater bidrager principielt. De underretter den daglige leder om deres intentioner i den forbindelse.
3. Styringskomitéen godkender opstillingen af ad hoc-projektet eller -programmet.
4. Styringskomitéen kan på forslag af den daglige leder eller af en deltagende medlemsstat beslutte at nedsætte et udvalg, der skal føre tilsyn med styringen og gennemførelsen af ad hoc-projektet eller -programmet. Udvalget sammensættes af delegerede fra hver af de bidragydende medlemsstater og af en repræsentant for Kommissionen, hvis Unionen bidrager til projektet eller programmet. Udvalgets mandat og mandatperiode skal specificeres i styringskomitéens afgørelse.
5. For et ad hoc-projekt eller -program godkender de bidragydende medlemsstater, forsamlet i styringskomitéen,
a)
reglerne for forvaltningen af projektet eller programmet
b)
om nødvendigt det ad hoc-budget, der knyttes til projektet eller programmet, nøglen for bidragene og de nødvendige gennemførelsesbestemmelser
c)
deltagelse af tredjeparter i det udvalg, der er omhandlet i stk. 4. Deres deltagelse berører ikke Unionens selvstændige beslutningstagning.
6. Hvis Unionen bidrager til et ad hoc-projekt eller -program, deltager Kommissionen i de afgørelser, der er omhandlet i stk. 5 i fuld overensstemmelse med beslutningsprocedurerne for Den Europæiske Unions almindelige budget.
Artikel 20
Godkendelse af ad hoc-projekter eller -programmer i kategori B (opt-in) og dertil hørende ad hoc-budgetter
1. En eller flere deltagende medlemsstater kan meddele styringskomitéen, at de agter at opstille et ad hoc-projekt eller -program inden for agenturets ansvarsområde og, om nødvendigt, det dertil hørende ad hoc-budget. Styringskomitéen underrettes om det ad hoc-budget, der eventuelt skal knyttes til det foreslåede projekt eller program, og eventuelle relevante nærmere oplysninger vedrørende menneskelige ressourcer til et sådant projekt eller program samt om mulige bidrag fra tredjeparter.
2. For at opnå det størst mulige samarbejde underrettes alle deltagende medlemsstater om ad hoc-projektet eller -programmet, herunder det grundlag, hvorpå deltagelsen eventuelt kan udvides, i god tid, således at den enkelte deltagende medlemsstat kan udtrykke interesse for at tilslutte sig. Initiativtageren(-erne) til projektet eller programmet bestræber sig på at opnå størst mulig tilslutning. Deltagelsen fastlægges sag for sag af initiativtagerne.
3. Ad hoc-projektet eller -programmet betragtes derefter som agenturets projekt eller program, medmindre styringskomitéen træffer anden afgørelse inden for en måned efter at have modtaget de i stk. 1 omhandlede oplysninger.
4. Alle deltagende medlemsstater, som på et senere tidspunkt ønsker at deltage i ad hoc-projektet eller -programmet, giver de bidragydende medlemsstater meddelelse om deres intentioner. De bidragydende medlemsstater træffer senest to måneder efter modtagelsen af denne meddelelse indbyrdes og under behørig hensyntagen til det grundlag, der er fastlagt, når deltagende medlemsstater underrettes om projektet eller programmet, en afgørelse om den pågældende medlemsstats deltagelse.
5. De bidragydende medlemsstater træffer de afgørelser, der er nødvendige for opstillingen og gennemførelsen af ad hoc-projektet eller -programmet og om nødvendigt det dertil hørende budget. Hvis Unionen bidrager til et sådant projekt eller program, deltager Kommissionen i de i dette stykke omhandlede afgørelser i fuld overensstemmelse med beslutningsprocedurerne for Den Europæiske Unions almindelige budget. De bidragydende medlemsstater holder på passende måde styringskomitéen underrettet om udviklingen i forbindelse med et sådant projekt eller program.
Artikel 21
Bidrag fra Den Europæiske Unions almindelige budget til ad hoc-budgetter
Der kan ydes bidrag fra Den Europæiske Unions almindelige budget til ad hoc-budgetter, der er oprettet til ad hoc-projekter eller -programmer i henhold til artikel 19 og 20.
Artikel 22
Deltagelse af tredjeparter
1. Tredjeparter kan bidrage til et bestemt ad hoc-projekt eller -program, der er opstillet i henhold til artikel 19 og 20, og til det dertil hørende budget. Styringskomitéen godkender med kvalificeret flertal efter behov ad hoc-ordninger mellem agenturet og tredjeparter for hver enkelt projekt eller program.
2. For projekter, der er opstillet i henhold til artikel 19, godkender de bidragydende medlemsstater, forsamlet i styringskomitéen, alle nødvendige ordninger med de relevante tredjeparter vedrørende deres bidrag.
3. For projekter, der er opstillet i henhold til artikel 20, træffer de bidragydende medlemsstater beslutning om alle nødvendige ordninger med de relevante tredjeparter vedrørende deres bidrag.
4. Når Unionen bidrager til et ad hoc-projekt eller -program, deltager Kommissionen i de beslutninger, der er omhandlet i stk. 2 og 3.
KAPITEL V
FORBINDELSERNE MED KOMMISSIONEN
Artikel 23
Tilknytning til agenturets arbejde
1. Kommissionen er medlem af styringskomitéen uden stemmeret og tilknyttes fuldt ud agenturets arbejde.
2. Kommissionen kan også deltage i agenturets projekter og programmer.
3. Agenturet fastlægger de nødvendige administrative ordninger og arbejdsforbindelser med Kommissionen, navnlig med henblik på at udveksle ekspertise og rådgivning på de områder, hvor Unionens aktiviteter har indvirkning på agenturets mission, og hvor agenturets aktiviteter er relevante for Unionens aktiviteter.
4. De nødvendige ordninger til dækning, fra sag til sag, af et bidrag fra Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til artikel 15 og 21 fastlægges af agenturet og Kommissionen efter fælles overenskomst eller af den bidragydende medlemsstat og Kommissionen efter fælles overenskomst.
KAPITEL VI
FORBINDELSER MED TREDJELANDE, ORGANISATIONER OG ENHEDER
Artikel 24
Administrative ordninger og øvrige spørgsmål
1. Agenturet kan for at opfylde sit formål indgå administrative ordninger med tredjelande, organisationer og enheder. Sådanne ordninger omfatter især:
a)
princippet om forbindelserne mellem agenturet og tredjeparten
b)
bestemmelser om samråd om spørgsmål vedrørende agenturets arbejde
c)
sikkerhedsspørgsmål.
I denne forbindelse respekterer agenturet EU's fælles institutionelle ramme og selvstændige beslutningstagning. Enhver sådan ordning indgås af styringskomitéen efter enstemmig godkendelse af Rådet.
2. Agenturet udvikler tætte arbejdsforbindelser med de relevante elementer i OCCAR og dem, der er etableret i henhold til LoI-rammeaftalen med henblik på at optage disse elementer eller assimilere deres principper og praksis til sin tid i det omfang, det er nødvendigt, og efter fælles aftale.
3. Gensidig åbenhed og sammenhængende udvikling vedrørende kapaciteter sikres ved anvendelse af kapacitetsudviklingsmekanismens procedurer. Andre arbejdsforbindelser mellem agenturet og de relevante NATO-organer fastsættes ved en administrativ ordning, som omhandlet i stk. 1, i fuld overensstemmelse med de etablerede rammer for samarbejde og høring mellem EU og NATO.
4. Inden for rammerne af de ordninger, der er omhandlet i stk. 1, er agenturet berettiget til at etablere arbejdsforbindelser med andre organisationer og enheder end dem, der er omhandlet i stk. 2 og 3, med henblik på at lette deres eventuelle deltagelse i projekter og programmer.
5. Inden for rammerne af de ordninger, der er omhandlet i stk. 1, er agenturet berettiget til at etablere arbejdsforbindelser med tredjelande, med henblik på at lette deres eventuelle deltagelse i specifikke projekter og programmer.
6. De tidligere ikke EU-medlemmer af den Vesteuropæiske Forsvarsmaterielgruppe, skal have størst mulig indsigt i agenturets specifikke projekter og programmer med henblik på deres deltagelse deri efter behov. Der nedsættes til dette formål en rådgivende komité, med henblik på at tilvejebringe et forum for udveksling af synspunkter og oplysninger om spørgsmål af fælles interesse, der falder ind under agenturets mission. Komitéen har den daglige leder eller dennes stedfortræder som formand. Den sammensættes af en repræsentant for hver af de deltagende medlemsstater og en repræsentant for Kommissionen og repræsentanter for de tidligere WEAG-lande, der ikke er medlemmer af EU, i overensstemmelse med ordninger, der skal aftales med disse.
7. Andre europæiske NATO-medlemmer, der ikke er medlemmer af EU, kan efter anmodning også deltage i den rådgivende komité, der er omhandlet i stk. 6, i overensstemmelse med ordninger, der skal aftales med disse.
8. Den rådgivende komité, der er omhandlet i stk. 6, kan også tjene som forum for dialog med andre tredjeparter om særlige spørgsmål af fælles interesse inden for agenturets ansvarsområde, og kan tjene til at sikre, at de holdes fuldt orienteret om udviklingen i spørgsmål af fælles interesse og om muligheder for fremtidigt samarbejde.
KAPITEL VII
DIVERSE BESTEMMELSER
Artikel 25
Privilegier og immuniteter
De privilegier og immuniteter, der gælder for den daglige leder og agenturets personale, er fastsat i afgørelsen truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om privilegier og immuniteter for Det Europæiske Forsvarsagentur og dets personale, dateret 10. november 2004.
Agenturets privilegier og immuniteter er fastsat i protokol (nr. 7) vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 26
Revisionsklausul
Senest den 14. juli 2014 forelægger agenturets øverste leder styringskomitéen en rapport om denne afgørelses gennemførelse med henblik på Rådets eventuelle revision heraf.
Artikel 27
Retligt ansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse indeholdt i en af agenturet indgået kontrakt.
3. Personalets personlige ansvar over for agenturet fastsættes i de relevante bestemmelser, der gælder for agenturet.
Artikel 28
Aktindsigt
De regler, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (6) finder anvendelse på dokumenter i agenturets besiddelse.
Artikel 29
Sikkerhed
1. Agenturet anvender Rådets sikkerhedsforskrifter som vedtaget ved Rådets afgørelse 2001/264/EF (7).
2. Agenturet sørger for en passende sikkerhed i sine eksterne kommunikationer.
Artikel 30
Sprogordning
Agenturets sprogordning fastsættes af Rådet med enstemmighed.
Artikel 31
Ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP
Denne afgørelse træder i stedet for fælles aktion 2004/551/FUSP om oprettelse af Det Europæiske Forsvarsagentur.
Artikel 32
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2011.
A TANÁCS 2011/411/KKBP HATÁROZATA
(2011. július 12.)
az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. és 45. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Védelmi Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség) a 2004/551/KKBP tanácsi együttes fellépés (1) (a továbbiakban: a 2004/551/KKBP együttes fellépés) hozta létre, hogy támogassa az EU védelmi képességeinek a válságkezelés területén történő fejlesztésére, valamint az európai biztonság- és védelempolitika fenntartására irányuló tanácsi és tagállami erőfeszítéseket.
(2)
Az Európai Tanács által 2003. december 12-én jóváhagyott európai biztonsági stratégia meghatározása szerint egy védelmi ügynökség létrehozása fontos eleme a rugalmasabb és hatékonyabb európai katonai erőforrások kifejlesztésének.
(3)
Az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló 2008. december 11-i jelentés elismeri, hogy az Ügynökség vezető szerepet tölt be a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVB) szolgáló kulcsfontosságú védelmi képességek kialakításának folyamatában.
(4)
A 2004/551/KKBP együttes fellépést hatályon kívül kell helyezni, és annak helyébe e tanácsi határozatnak kell lépnie, az Európai Unióról szóló szerződésnek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosításainak figyelembevétele érdekében.
(5)
Az EUSZ 45. cikke előírja, hogy a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia, amelyben megállapítja az ügynökség jogállását, meghatározza székhelyét és működésének szabályait, valamint hogy e határozatban figyelembe kell venni az Ügynökség tevékenységeiben való tényleges tagállami részvétel szintjét.
(6)
Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), és különösen a KBVP végrehajtásához.
(7)
Az Ügynökség szerkezeti felépítésének biztosítania kell, hogy az Ügynökség megfeleljen az Unió és tagországai KBVP-vel összefüggő operatív igényeinek, és - amennyiben az feladatainak teljesítéséhez szükséges - képes legyen együttműködni a harmadik államokkal, valamint a különböző szervezetekkel és az egyéb szereplőkkel.
(8)
Az Ügynökségnek szoros munkakapcsolatot kell kialakítania az olyan, már létező megállapodási formákkal, csoportosulásokkal és szervezetekkel, mint például a LoI keretegyezmény (Letter of Intent Framework Agreement,), vagy úgy, mint a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) és az Európai Űrügynökség (ESA).
(9)
Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő), összhangban az EUSZ 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően, vezető szerepet kell betöltenie az Ügynökség szervezetében, és fő kapcsolattartóként kell eljárnia az Ügynökség és a Tanács között.
(10)
Politikai felügyeleti és politikaalakítási feladatainak gyakorlása során a Tanácsnak iránymutatást kell nyújtania az Ügynökség részére.
(11)
Jellegükre való tekintettel az Ügynökség a 4. cikk (4) bekezdésben említett pénzügyi keretének elfogadását, valamint az Ügynökség és a harmadik országok, szervezetek és szervek közötti adminisztratív megállapodások megkötését a Tanácsnak egyhangúlag jóvá kell hagynia.
(12)
Az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos iránymutatások és határozatok elfogadása során a Tanács védelmi miniszteri szinten ülésezik.
(13)
Minden, a Tanács által az Ügynökség tevékenységével kapcsolatban elfogadott iránymutatást vagy határozatot az EUMSZ 240. cikkével összhangban kell előkészíteni.
(14)
A Tanács előkészítő és tanácsadó szerveinek - különösen az EUMSZ 240. cikke szerinti Állandó Képviselők Bizottságának, az EUSZ 38. cikke szerinti Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) és az EU Katonai Bizottságának (EUKB) - hatáskörei nem változnak.
(15)
A nemzeti fegyverzeti igazgatóknak, a műveleti parancsnokoknak, a kutatási és technológiai igazgatóknak és a védelempolitikai igazgatóknak a Tanács Ügynökséggel kapcsolatos döntéseivel összefüggésben jelentéseket kell kapniuk a hatáskörükbe tartozó kérdésekről, illetve hozzá kell járulniuk e döntések előkészítéséhez.
(16)
Az Ügynökségnek rendelkeznie kell a feladatai ellátásához és céljai eléréséhez szükséges jogi személyiséggel, ugyanakkor szoros kapcsolatot kell fenntartania a Tanáccsal, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió és intézményei hatásköreit.
(17)
Rendelkezni kell arról, hogy az Ügynökség által kezelt költségvetésekben szereplő nem igazgatási költségekhez eseti alapon hozzájárulás nyújtható az Európai Unió általános költségvetéséből, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali folyamatok - köztük az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése - teljes tiszteletben tartása mellett.
(18)
Az Ügynökségnek amellett, hogy valamennyi tagállam részvétele előtt nyitva áll, lehetőséget kell biztosítania arra is, hogy a tagállamok külön csoportjai ad hoc projekteket vagy programokat hozzanak létre.
(19)
Az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat jövőbeli elfogadására is figyelemmel, valamint összhangban az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdésével és 46. cikkével, illetve az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az EUSZ 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló (10.) jegyzőkönyvvel, az Ügynökségnek támogatnia kell az állandó strukturált együttműködés megvalósítását.
(20)
Az Ügynökségnek olyan döntéshozatali eljárásokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik feladatainak hatékony ellátását, ugyanakkor tiszteletben tartják a részt vevő tagállamok nemzetbiztonsági és védelmi politikáit is.
(21)
Az Ügynökségnek az EUSZ 40. cikkének teljes tiszteletben tartásával kell teljesítenie megbízatását.
(22)
Az Ügynökségnek a Tanács biztonsági előírásaival és szabályaival teljes összhangban kell eljárnia.
(23)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ennélfogva ez a határozat Dániára nézve nem kötelező,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. FEJEZET
AZ ÜGYNÖKSÉG LÉTREHOZÁSA, MEGBÍZATÁSA ÉS FELADATAI
1. cikk
Az Ügynökség létrehozása
(1) A 2004/551/KKBP együttes fellépéssel eredetileg létrehozott, védelmiképesség-fejlesztési, kutatási, beszerzési és fegyverkezési ügynökség (a továbbiakban: az Európai Védelmi Ügynökség vagy az Ügynökség) működése az alábbi rendelkezésekkel összhangban folytatódik.
(2) Az Ügynökség a Tanács felügyelete alatt, az Európai Unió egységes intézményi keretén belül, továbbá az uniós intézmények és a tanácsi szervek hatásköreinek sérelme nélkül, a KKBP és a KBVP támogatása érdekében látja el feladatát. Az Ügynökség megbízatása nem érinti az Unió egyéb hatásköreit, és a legteljesebb mértékben tiszteletben tartja az EUSZ 40. cikkét.
(3) Az Ügynökség az Unió valamennyi olyan tagállamának részvétele előtt nyitva áll, amely részt kíván venni benne. Az Ügynökségben e határozat elfogadásakor már részt vevő tagállamok továbbra is részt vevő tagállamok.
(4) Bármely tagállam, amely az Ügynökségben e határozat hatálybalépését követően kíván részt venni, vagy abból ki kíván lépni, ebbéli szándékáról értesíti a Tanácsot és tájékoztatja a főképviselőt. A fent említett részvételre vagy kilépésre vonatkozó valamennyi szükséges technikai és pénzügyi szabály megállapítása a 8. cikk szerinti Irányítóbizottság hatáskörébe tartozik.
(5) Az Ügynökség székhelye Brüsszel.
2. cikk
Megbízatás
(1) Az Ügynökségnek az a megbízatása, hogy támogassa az EU védelmi képességeinek a válságkezelés területén történő fejlesztésére, valamint a KBVP jelenlegi és a jövőben kialakítandó formában történő fenntartására irányuló tanácsi és tagállami erőfeszítéseket.
(2) Az Ügynökség megállapítja a műveleti igényeket, támogatja az ezen igények kielégítését szolgáló intézkedéseket, hozzájárul a védelmi szektor ipari és technológiai bázisának erősítéséhez szükséges intézkedések meghatározásához és - adott esetben - végrehajtásához, részt vesz az európai képesség- és fegyverzetpolitika meghatározásában, valamint segíti a Tanácsot a katonai képességek fejlődésének értékelésében.
(3) Az Ügynökség megbízatása nem érinti a tagállamokat védelmi kérdésekben megillető hatásköröket.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „részt vevő tagállamok”: az Európai Uniónak az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamai;
b) „hozzájáruló tagállamok”: az Európai Unió olyan részt vevő tagállamai, amelyek hozzájárulást nyújtanak az Ügynökség egyes projektjeihez vagy programjaihoz.
4. cikk
A politikai felügyeletre és a Tanácsnak való jelentéstételre vonatkozó szabályok
(1) Az Ügynökség a Tanács irányítása és politikai felügyelete alatt működik, részére rendszeresen jelentéseket készít, és a Tanácstól rendszeres iránymutatást kap.
(2) Az Ügynökség tevékenységéről rendszeresen beszámol a Tanácsnak, így különösen:
a)
minden év novemberében jelentést nyújt be a Tanácsnak az Ügynökség adott évi tevékenységéről, és bemutatja következő évi munkaprogramjának és költségvetésének tervezett elemeit;
b)
az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására is figyelemmel, évente legalább egy alkalommal az 5. cikk (3) bekezdése f) pontjának ii. alpontjában említettek szerint tájékoztatást nyújt be a Tanácsnak az állandó strukturált együttműködéssel összefüggő értékelési tevékenységekhez való hozzájárulásáról.
A határozathozatal céljából az Irányítóbizottság elé kerülő fontos kérdésekről az Ügynökség a Tanácsot kellő időben tájékoztatja.
(3) A Tanács egyhangúlag eljárva és szükség szerint a PBB vagy más hatáskörrel rendelkező tanácsi szervek tanácsa alapján évente iránymutatást ad ki az Ügynökség munkájával - különösen annak munkaprogramjával - kapcsolatban. Az Ügynökség munkaprogramját ezen iránymutatások keretein belül kell megállapítani.
(4) A Tanács évente, egyhangúlag eljárva jóváhagyja az Ügynökségnek az elkövetkező három évre szóló pénzügyi keretét. E pénzügyi keret tartalmazza az Ügynökség hároméves munkatervéhez kapcsolódóan elfogadott prioritásokat, és megállapítja a keret első évére vonatkozó jogilag kötelező érvényű felső korlátot, valamint a második és harmadik évekre vonatkozó tervezett számadatokat. Az Ügynökség a pénzügyi keret tervezetét, valamint az ahhoz kapcsolódó munkatervet legkésőbb minden év március 31-éig vizsgálatra benyújtja az Irányítóbizottságnak.
(5) Az Ügynökség - ha ez a megbízatásának végrehajtásához szükséges - ajánlásokat fogalmazhat meg a Tanács, illetőleg a Bizottság részére.
5. cikk
Funkciók és feladatok
(1) Funkciói és feladatai teljesítése során az Ügynökség tiszteletben tartja az Unió és az uniós intézmények egyéb hatásköreit.
(2) Az Ügynökség funkcióinak és feladatainak teljesítése nem sértheti a tagállamokat védelmi kérdésekben megillető hatásköröket.
(3) Az Ügynökség a Tanács felügyelete alatt:
a)
hozzájárul a tagállamok katonai képességeire vonatkozó célkitűzések meghatározásához és a tagállamok által a katonai képességekre vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítésének értékeléséhez, különösen az alábbiak révén:
i.
a hatáskörrel rendelkező tanácsi szervekkel - köztük az EUKB-vel - együttműködésben, és többek között a képességfejlesztési mechanizmus (CDM), illetve annak esetleges utódmechanizmusa igénybevételével az EU védelmi képességekkel kapcsolatos jövőbeli igényeinek meghatározása;
ii.
a képességfejlesztési terv (CDP) és adott esetben az azt felváltó későbbi tervek végrehajtásának koordinálása;
iii.
a tagállamok által megállapítandó kritériumok alapján és többek között a CDP-folyamaton keresztül és a CDM, illetve az azt felváltó későbbi mechanizmusok felhasználásával a katonai képességekre vonatkozó tagállami kötelezettségvállalások értékelése;
b)
előmozdítja a műveleti igények harmonizálását, valamint hatékony és egymással kompatibilis beszerzési módszerek elfogadását, különösen az alábbiak révén:
i.
a katonai igények harmonizációjának előmozdítása és koordinálása;
ii.
a legjobb gyakorlatok meghatározásán és terjesztésén keresztül a költséghatékony és eredményes beszerzés előmozdítása;
iii.
értékelések készítése a képességfejlesztés és a beszerzés pénzügyi prioritásairól;
c)
a katonai képességekre vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében többoldalú projektekre tesz javaslatot, gondoskodik a tagállamok által végrehajtott programok összehangolásáról és a külön meghatározott együttműködési programok irányításáról, különösen az alábbiak révén:
i.
új többoldalú együttműködési projektek indítványozása és előmozdítása;
ii.
az operatív területen a kollaboratív tevékenységek meghatározása és indítványozása;
iii.
a már létező, tagállamok által végrehajtott programok koordinációjának támogatása;
iv.
a tagállamok kérésére a külön meghatározott programok irányításának átvállalása;
v.
a tagállamok kérésére a programok előkészítése az OCCAR - vagy az esettől függően más szerveződések - általi irányításra;
d)
támogatja a védelmi technológiai kutatásokat, továbbá koordinálja és tervezi a közös kutatási tevékenységeket és a jövőbeli műveleti igények kielégítését szolgáló műszaki megoldások felkutatását, különösen az alábbiak révén:
i.
adott esetben az uniós kutatási tevékenységekkel összehangoltan a jövőbeni biztonsági és védelmi képességi igények kielégítését célzó kutatások előmozdítása, és ezáltal Európa ipari és technológiai felkészültségének e területen való erősítése;
ii.
a hatékonyabban célzott közös védelmi kutatási és technológiai tevékenység előmozdítása;
iii.
a védelmi kutatás és technológia katalizálása tanulmányok és projektek segítségével;
iv.
a védelem területén kötött kutatási-technológiai szerződések kézbentartása;
v.
a Bizottsággal együttműködésben a védelmi és a polgári vonatkozású vagy biztonsági kutatási programok közötti komplementaritás és szinergia maximalizálása;
e)
hozzájárul minden olyan hasznos intézkedés meghatározásához és adott esetben végrehajtásához, amely a védelmi szektor ipari és technológiai alapjainak erősítését vagy a katonai kiadások hatékonyságának javítását szolgálják, különösen az alábbiak révén:
i.
a nemzetközi szinten versenyképes európai védelmieszköz-piac létrehozásához való hozzájárulás, a belső piac szabályainak, valamint a Bizottság e területen fennálló hatásköreinek sérelme nélkül;
ii.
a vonatkozó politikák és stratégiák kidolgozása a Bizottsággal és szükség szerint az iparággal konzultálva;
iii.
az Ügynökség feladatainak keretében - a Bizottsággal konzultálva - törekvés a kapcsolódó eljárások uniós szintű fejlesztésére és harmonizációjára;
f)
az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására is figyelemmel, támogatja ezen együttműködést, különösen az alábbiak révén:
i.
a nagyobb szabású közös vagy európai szintű képességfejlesztési kezdeményezések előmozdítása;
ii.
hozzájárulás a képességekre vonatkozóan a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak, így többek között az állandó strukturált együttműködésről szóló, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt (10.) jegyzőkönyv 2. cikke alapján megállapítandó feltételek szerint biztosított hozzájárulások rendszeres értékeléséhez, és erről évente legalább egy alkalommal jelentés készítése.
6. cikk
Jogi személyiség
Az Ügynökség feladatainak ellátása és céljainak elérése érdekében jogi személyiséggel rendelkezik. A tagállamok biztosítják, hogy az Ügynökség a saját jogszabályaik által a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezzék. Így különösen, az Ügynökség ingó és ingatlan vagyont szerezhet, azzal rendelkezhet, perelhet és perelhető. Az Ügynökség köz- vagy magánjogi szereplőkkel, illetve szervezetekkel történő szerződéskötési képességgel rendelkezik.
II. FEJEZET
AZ ÜGYNÖKSÉG SZERVEI ÉS SZEMÉLYZETE
7. cikk
Az Ügynökség vezetője
(1) Az Ügynökség élén az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) áll.
(2) Az Ügynökség vezetője felel az Ügynökség általános szervezetéért és működéséért, és gondoskodik arról, hogy az Ügynökség vezetőjének alárendelt ügyvezető igazgató végrehajtsa a Tanács által kiadott iránymutatásokat és az Irányítóbizottság határozatait.
(3) Az Ügynökség vezetője a 4. cikk (2) bekezdésében említettek szerint benyújtja a Tanácshoz az Ügynökség jelentéseit.
(4) Az Ügynökség vezetője felel az adminisztratív megállapodásokra vonatkozó, harmadik államokkal és más szervezetekkel, csoportosulásokkal vagy egyéb szereplőkkel az Irányítóbizottság által kiadott irányelvekkel összhangban folytatott tárgyalásokért. Az Irányítóbizottság által jóváhagyott ilyen megállapodások keretein belül az Ügynökség vezetője felel a megfelelő munkakapcsolatok kialakításáért.
8. cikk
Irányítóbizottság
(1) Az Ügynökség döntéshozó szerve az Irányítóbizottság, amely valamennyi részt vevő tagállam részéről egy-egy - kormánya nevében való kötelezettségvállalásra felhatalmazott - képviselőből, valamint a Bizottság egy képviselőjéből áll. Az Irányítóbizottság a Tanács által kiadott iránymutatások keretei között jár el.
(2) Az Irányítóbizottság a részt vevő tagállamok védelmi minisztereinek, vagy azok képviselőinek szintjén ülésezik. Az Irányítóbizottság alapvetően minden évben legalább két védelmi miniszteri szintű ülést tart.
(3) Az Irányítóbizottság üléseit az Ügynökség vezetője hívja össze és vezeti le. Ha valamely részt vevő tagállam erre felkéri, az Ügynökség vezetője egy hónapon belül bármely részt vevő tagállam kérelme alapján is összehívja az ülést.
(4) Az Ügynökség vezetője az Irányítóbizottság ülései levezetésének jogkörét átadhatja, ha az Irányítóbizottság a védelmi miniszterek képviselőinek szintjén ülésezik.
(5) Az Irányítóbizottság különleges összetételben is ülésezhet (úgymint: nemzeti fegyverzeti igazgatók, műveleti parancsnokok, kutatási és technológiai igazgatók vagy védelempolitikai igazgatók).
(6) Az Irányítóbizottság ülésein részt vesznek a következő személyek is:
a)
az Ügynökség 10. cikkben említett ügyvezető igazgatója, illetve annak képviselője;
b)
az EUKB elnöke, illetve annak képviselője;
c)
az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) képviselői.
(7) Az Irányítóbizottság a közös érdekű ügyek megvitatására meghívhatja:
a)
a NATO főtitkárát vagy képviselőjét;
b)
olyan más megállapodások, csoportosulások vagy szervezetek (mint például a LoI keretegyezmény, vagy úgy mint az OCCAR és az ESA) vezetőit/elnökeit, amelyek munkája kapcsolódik az Ügynökség tevékenységéhez;
c)
szükség szerint más harmadik felek képviselőit.
9. cikk
Az Irányítóbizottság feladatai és hatásköre
(1) A 4. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi iránymutatások keretében az Irányítóbizottság:
a)
jóváhagyja a Tanácshoz benyújtandó jelentéseket;
b)
az Ügynökség vezetője által benyújtott tervezet alapján minden évben legkésőbb december 31-én elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó éves munkatervét;
c)
minden évben legkésőbb december 31-ig jóváhagyja az Ügynökség általános költségvetését, a Tanács által az Ügynökség pénzügyi keretében meghatározott korlátokon belül;
d)
a 19. cikkel összhangban jóváhagyja az Ügynökségen belüli ad hoc projektek vagy programok létrehozását;
e)
kinevezi az ügyvezető igazgatót és legfeljebb két helyettesét;
f)
dönt arról, hogy - a 17. cikkel összhangban - egy vagy több tagállam megbízhatja-e az Ügynökséget bizonyos hatáskörébe tartozó tevékenységek adminisztratív és pénzügyi kezelésével;
g)
jóváhagyja a Tanácshoz vagy a Bizottsághoz címzett ajánlásokat;
h)
elfogadja az Ügynökség eljárási szabályzatát;
i)
módosíthatja az Ügynökség általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó pénzügyi rendelkezéseket;
j)
módosíthatja a szerződéses alkalmazottakra és a kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokat és előírásokat;
k)
megállapítja a tagállamoknak az 1. cikk (4) bekezdésében említett részvételére vagy kilépésére vonatkozó részletes technikai és pénzügyi rendelkezéseket;
l)
elfogadja az Ügynökség vezetője által az adminisztratív megállapodásokról folytatott tárgyalásokra vonatkozó irányelveket;
m)
jóváhagyja a 22. cikk (1) bekezdésében említett ad hoc megállapodásokat;
n)
megköti a 24. cikk (1) bekezdésében említett adminisztratív megállapodásokat az Ügynökség és harmadik felek között;
o)
jóváhagyja az éves elszámolásokat és a mérleget;
p)
elfogadja az Ügynökség megbízatásának teljesítésével kapcsolatos egyéb határozatokat is.
(2) E határozat eltérő rendelkezése hiányában az Irányítóbizottság minősített többséggel határoz. A részt vevő tagállamok szavazatait az EUSZ 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban kell súlyozni. A szavazásban csak a részt vevő tagállamok képviselői vesznek részt.
(3) Amennyiben valamely részt vevő tagállam képviselője az Irányítóbizottságban kijelenti, hogy fontos és általa megnevezett nemzeti politikai okból ellenezni kívánja a minősített többséggel meghozandó határozat elfogadását, a szavazásra nem kerül sor. Ez a képviselő az Ügynökség vezetőjén keresztül a Tanács elé utalhatja az ügyet, hogy az szükség szerint iránymutatást adjon az Irányítóbizottság részére. Alternatív megoldásként az Irányítóbizottság minősített többséggel dönthet arról, hogy az ügyet döntéshozatal céljából a Tanács elé utalja. A Tanács egyhangúlag jár el.
(4) Az ügyvezető igazgató vagy valamely részt vevő tagállam javaslatára az Irányítóbizottság a következők felállításáról dönthet:
a)
az Irányítóbizottság adminisztratív és költségvetési határozatait előkészítő bizottságok, amelyek a részt vevő tagállamok küldötteiből és a Bizottság egy képviselőjéből állnak;
b)
az Ügynökség hatáskörébe tartozó meghatározott kérdésekre szakosodott bizottságok. Ezek a bizottságok a részt vevő tagállamok küldötteiből és - az Irányítóbizottság eltérő rendelkezése hiányában - a Bizottság egy képviselőjéből állnak.
Az ilyen bizottságok létrehozására vonatkozó határozatokban meg kell határozni a bizottságok mandátumát és működésének időtartamát.
10. cikk
Az ügyvezető igazgató
(1) Az ügyvezető igazgatót és helyetteseit az Ügynökség vezetőjének javaslatára az Irányítóbizottság nevezi ki hároméves időtartamra. Az Irányítóbizottság a kinevezést két évvel meghosszabbíthatja. Az ügyvezető igazgató és legfeljebb két helyettese az Ügynökség vezetőjének irányítása alatt jár el, az Irányítóbizottság határozataival összhangban.
(2) Az ügyvezető igazgató - helyettesének/helyetteseinek támogatásával - az Ügynökség eredményes és hatékony működéséhez szükséges minden intézkedést meghoz. Annak érdekében, hogy a funkcionális egységek koherensen tudjanak működni, azok felügyeletéért és koordinálásáért az ügyvezető igazgató felel. Az ügyvezető igazgató az Ügynökség alkalmazotti állományának vezetője.
(3) Az ügyvezető igazgató felel a következőkért:
a)
az Ügynökség éves munkaterve végrehajtásának biztosítása;
b)
az Irányítóbizottság munkájának előkészítése, különös tekintettel az Ügynökség éves munkaprogramjának tervezetére;
c)
az Irányítóbizottságnak benyújtandó éves általános költségvetés-tervezet elkészítése;
d)
az Irányítóbizottságnak benyújtandó hároméves munkaterv elkészítése;
e)
a Tanácsnak benyújtandó hároméves pénzügyi keret elkészítése;
f)
szoros együttműködés biztosítása a Tanács előkészítő szerveivel, különösen a PBB-vel és az EUKB-vel, és e szervek információval történő ellátása;
g)
a 4. cikk (2) bekezdésében említett jelentések elkészítése;
h)
a bevételi és kiadási kimutatás elkészítése, valamint az Ügynökség általános költségvetésének és az Ügynökségre bízott ad hoc projektek/programok költségvetésének végrehajtása;
i)
az Ügynökség napi szintű ügyvitele;
j)
a biztonsági vonatkozású feladatok;
k)
a személyzeti ügyek.
(4) Az ügyvezető igazgató az Ügynökség munkaprogramjának és általános költségvetésének keretei között felhatalmazással rendelkezik a szerződések megkötésére és az alkalmazottak felvételére. Az Ügynökség által kezelt költségvetések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ügyvezető igazgató.
(5) Az ügyvezető igazgató az Irányítóbizottságnak tartozik elszámolási kötelezettséggel.
(6) Az ügyvezető igazgató az Ügynökség törvényes képviselője.
11. cikk
Az Ügynökség személyzete
(1) Az Ügynökség személyzete - ideértve az ügyvezető igazgatót is - szerződéses és állandó személyi állományban lévő alkalmazottakból áll, akiket a lehető legtágabb földrajzi elhelyezkedés szerint, valamennyi részt vevő tagállamból, valamint az Unió intézményeiből jelentkezők közül kell kiválasztani. Az Ügynökség személyzetét a kapcsolódó kompetenciák és szakértelem alapján, tisztességes és átlátható versenyeljárás útján az ügyvezető igazgató választja ki. Az ügyvezető igazgató a betöltendő álláshelyekre vonatkozó részleteket és a kiválasztási eljárás vonatkozó kritériumait minden esetben előre közzéteszi. A felvétel célja valamennyi esetben az, hogy az Ügynökség számára a legkiemelkedőbb képességű és leghatékonyabban dolgozó alkalmazottak szolgálatait biztosítsák.
(2) Az Ügynökség személyzetét felsővezetői szinten - az ügyvezető igazgató javaslata alapján, az Irányítóbizottsággal folytatott egyeztetést követően - az Ügynökség vezetője nevezi ki, és hosszabbítja meg szerződésüket.
(3) Az Ügynökség személyzete a következőkből áll:
a)
a közvetlenül az Ügynökség által, határozott idejű szerződéssel, a részt vevő tagállamok állampolgárai közül kiválasztott alkalmazottak. Az említett személyzetre vonatkozó szabályzatot a Tanács egyhangúlag elfogadta (2). Az említett szabályzatot az Irányítóbizottság szükség esetén felülvizsgálja és módosítja, amennyiben erre felhatalmazást kap;
b)
a részt vevő tagállamok által az Ügynökség szervezetén belüli tisztségekre vagy meghatározott feladatokra és projektekre kirendelt nemzeti szakértők. Az említett személyzetre vonatkozó szabályzatot a Tanács egyhangúlag elfogadta (3). Az említett szabályzatot az Irányítóbizottság szükség esetén felülvizsgálja és módosítja, amennyiben erre felhatalmazást kap;
c)
az Ügynökséghez szükség szerint határozott időtartamra és/vagy meghatározott feladatokra és projektekre kirendelt uniós tisztviselők.
(4) Az Ügynökség és az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályzat hatálya alá tartozó bármely személyek között felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
III. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉS ÉS PÉNZÜGYI SZABÁLYOK
12. cikk
Költségvetési alapelvek
(1) Az euróban meghatározott költségvetések azok a jogi aktusok, amelyek az egyes pénzügyi évekre vonatkozóan megállapítják és engedélyezik az Ügynökség által kezelt valamennyi bevételt és kiadást.
(2) A költségvetésbe felvett előirányzatok engedélyezése a január 1-jén kezdődő és ugyanazon év december 31-én végződő pénzügyi év időtartamára vonatkozik.
(3) A bevételeknek és kiadásoknak minden költségvetésben egyensúlyban kell lenniük. Valamennyi bevételt és kiadást maradéktalanul, bármilyen, egymáshoz képest való kiigazítás nélkül kell bevezetni az adott költségvetésbe.
(4) A költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokból álló differenciált, továbbá nem differenciált előirányzatokból áll.
(5) A kötelezettségvállalási előirányzatoknak a folyó pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások teljes költségét fedezniük kell. Mindazonáltal a kötelezettségvállalások általánosan vagy éves részletekben is megállapíthatók. A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig bezárólag tett jogi kötelezettségvállalások alapján kell könyvelni.
(6) A kifizetési előirányzatoknak a folyó pénzügyi évben és/vagy korábbi pénzügyi években tett jogi kötelezettségvállalások teljesítéseként foganatosított kifizetéseket kell fedezniük. A kifizetéseket a december 31-ig tett költségvetési kötelezettségvállalások alapján kell könyvelni.
(7) A pénzügyi év bevételeit az adott pénzügyi év során beszedett összegek alapján kell a pénzügyi év könyvelésében feltüntetni.
(8) A bevételeket és kiadásokat kizárólag a költségvetési tételekhez kötve, és az azokban található előirányzatok határain belül lehet foganatosítani.
(9) Az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvének, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvének megfelelően kell felhasználni.
13. cikk
Az általános költségvetés
(1) Az Ügynökség vezetője minden évben március 31-ig benyújtja az Irányítóbizottságnak a következő évre vonatkozó, a pénzügyi keretben meghatározott korlátokat tiszteletben tartó általános költségvetés-tervezettel kapcsolatos átfogó becsléseket.
(2) Az Ügynökség vezetője az általános költségvetés-tervezetet minden év június 30-áig az Irányítóbizottság elé terjeszti. A tervezet a következőket tartalmazza:
a)
az alábbiakhoz szükségesnek ítélt előirányzatok:
i.
az Ügynökség működtetésével, személyzetével és üléseivel kapcsolatos költségek fedezése;
ii.
a külső tanácsadás - különösen az Ügynökség feladatainak ellátásához szükséges operatív elemzések - költségeinek, valamint a valamennyi részt vevő tagállam javát szolgáló egyedi kutatási és technológiai tevékenységek, különösen a műszaki esettanulmányok és megvalósíthatósági előtanulmányok költségeinek fedezése;
b)
a kiadások fedezéséhez szükséges bevételek előrejelzése.
(3) Az irányítóbizottságnak törekednie kell annak biztosítására, hogy a (2) bekezdés a) pontja ii. alpontjában említett előirányzatok a (2) bekezdésben említett teljes előirányzat jelentős részét képviseljék. Ezeknek az előirányzatoknak a tényleges igényeket kell tükrözniük, és lehetővé kell tenniük az Ügynökség számára műveleti szerepének ellátását.
(4) Az általános költségvetés-tervezethez csatolni kell a személyi állomány kialakításának részletes tervét és a részletes indokolásokat.
(5) Az Irányítóbizottság egyhangú határozattal úgy dönthet, hogy az általános költségvetés-tervezet egy bizonyos további projektet vagy programot is lefedhet, amennyiben az valamennyi részt vevő tagállam közös javát szolgálja.
(6) Az előirányzatokat a kiadás típusa vagy célja alapján csoportosítva címekre és fejezetekre kell bontani, amelyek szükség szerint tovább bonthatók cikkekre.
(7) Minden cím tartalmazhat egy „ideiglenes előirányzatok” elnevezésű fejezetet. Ezeket az előirányzatokat a szükséges előirányzatok összegével vagy a már megállapított előirányzatok végrehajtási területével kapcsolatban felmerült komoly bizonytalanság esetén kell bevezetni.
(8) A bevételek a következőkből állnak:
a)
az Ügynökségben részt vevő tagállamok által a bruttónemzetijövedelem- (GNI-) skála alapján befizetendő hozzájárulások;
b)
egyéb bevételek.
Az általános költségvetés tervezete a meghatározott rendeltetésű bevételek nyilvántartására külön sorokat tartalmaz, és amennyiben lehetséges, jelzi az előirányzott összegeket.
(9) Az Irányítóbizottság minden év december 31-ig jóváhagyja az általános költségvetés tervezetét, az Ügynökség pénzügyi keretén belül. Az Irányítóbizottság ezen ülésén az Ügynökség vezetője, az Ügynökség vezetője által kijelölt képviselő vagy az Irányítóbizottságnak az Ügynökség vezetője által erre felkért tagja elnököl. Az ügyvezető igazgató megállapítja, hogy a költségvetést elfogadták, és értesíti a részt vevő tagállamokat.
(10) Amennyiben a pénzügyi év kezdetén az általános költségvetés tervezetének elfogadására még nem került sor, a költségvetés bármely fejezetének vagy egyéb részének tekintetében havonta az előző pénzügyi év költségvetési előirányzatainak legfeljebb egytizenketted részét kitevő összeget lehet elkölteni. Ez a szabályozás azonban nem járhat azzal, hogy a kidolgozás alatt álló általános költségvetési tervezetben előírt előirányzatok egytizenketted részét meghaladó tételeket bocsásson az Ügynökség rendelkezésére. Az ügyvezető igazgató javaslatára az Irányítóbizottság minősített többséggel engedélyezhet az egytizenketted részt meghaladó kiadásokat is, feltéve, hogy az arra a pénzügyi évre vonatkozó átfogó költségvetési előirányzatok nem lépik túl az előző pénzügyi évre vonatkozó költségvetési előirányzatokat. Az ügyvezető igazgató az e rendelkezés alapján engedélyezett előirányzatok fedezéséhez hozzájárulásokat hívhat le, amelyeket a lehívás közlésétől számított harminc napon belül kell befizetni.
14. cikk
A költségvetések módosítása
(1) Elkerülhetetlen, rendkívüli és előre nem látható körülmények esetén az ügyvezető igazgató módosító költségvetés-tervezetet nyújthat be a pénzügyi keretben meghatározott korlátokon belül.
(2) A módosító költségvetés-tervezetet az általános költségvetésre vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elkészíteni, előterjeszteni és elfogadni, valamint az elfogadásról szóló bejelentést megtenni. Az Irányítóbizottságnak a sürgősségre való kellő tekintettel kell eljárnia.
(3) Abban az esetben, ha a kivételes és előre nem látható körülmények miatt a pénzügyi keretben meghatározott korlátok nem bizonyulnak elégségesnek - a 13. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott szabályok teljes körű figyelembevételével sem -, az Irányítóbizottság a költségvetés-módosítást beterjeszti a Tanácshoz, amely annak jóváhagyásáról egyhangúlag határoz.
15. cikk
Meghatározott rendeltetésű bevételek
(1) Általános költségvetésében az Ügynökség különleges célra rendelt bevételként pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a 13. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában nem említett költségek fedezésére:
a)
az Európai Unió általános költségvetéséből eseti alapon, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali mechanizmusok teljes körű tiszteletben tartásával;
b)
tagállamoktól, harmadik államoktól vagy egyéb harmadik felektől.
(2) A meghatározott rendeltetésű bevételeket kizárólag arra a külön célra lehet felhasználni, amelyhez azokat rendelték.
16. cikk
Hozzájárulások és visszatérítések
(1) Hozzájárulások meghatározása a GNI-skála alkalmazása esetén
a)
Amennyiben a GNI-skálát kell alkalmazni, a hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállamok hozzájárulásainak bontását az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon, és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatnak (4), illetve az annak helyébe lépő bármely más tanácsi határozatnak megfelelően a bruttónemzetitermék-kulcs alapján kell meghatározni.
b)
Az egyes hozzájárulások kiszámítására vonatkozó adatok az Európai Unió legutóbb elfogadott költségvetéséhez csatolt, „Az általános költségvetés finanszírozásának összefoglalása a saját források típusa és tagállam szerinti bontásban” elnevezésű táblázat „GNI-alapú saját források” oszlopában szerepelnek. Valamennyi hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállam hozzájárulásának mértéke arányos az érintett tagállam bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) a hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállamok teljes GNI összesítésében képviselt részével.
(2) A hozzájárulások befizetésének ütemezése
a)
Az Ügynökség általános költségvetésének finanszírozására irányuló hozzájárulásokat az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok az adott pénzügyi évben február 15-ig, június 15-ig és október 15-ig, három egyenlő részletben fizetik be.
b)
Módosító költségvetés elfogadása esetén az érintett tagállamok a szükséges hozzájárulásokat a hozzájárulás-lehívás közlésétől számított hatvan napon belül fizetik be.
c)
A hozzájárulásuk befizetéséhez kapcsolódó banki díjakat a tagállamok fizetik.
d)
Amennyiben az éves költségvetést november végéig nem hagyják jóvá, az Ügynökség egy adott tagállam kérelmére e tagállamtól egyedi ideiglenes hozzájárulást hívhat le.
17. cikk
A kiadások Ügynökség általi kezelése a tagállamok nevében
(1) Az ügyvezető igazgató vagy egy tagállam javaslatára az Irányítóbizottság dönthet úgy, hogy a tagállamok megbízhatják az Ügynökséget a hatáskörébe tartozó egyes tevékenységek adminisztratív és pénzügyi kezelésével.
(2) E döntésében az Irányítóbizottság engedélyezheti, hogy az Ügynökség egyes tagállamok nevében szerződést kössön. Az Igazgatótanács engedélyezheti, hogy az Ügynökség előzetesen beszedje e tagállamoktól a megkötött szerződések teljesítéséhez szükséges forrásokat.
18. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) Az Ügynökség általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi rendelkezéseket a Tanács egyhangú döntéssel elfogadta (5). E rendelkezéseket az Irányítóbizottság szükség esetén egyhangúlag eljárva felülvizsgálja és módosítja.
(2) Az Irányítóbizottság az ügyvezető igazgató javaslatára szükség esetén elfogadja az általános költségvetés végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási szabályokat, különös tekintettel a közbeszerzésre, a vonatkozó uniós szabályok sérelme nélkül. Az Irányítóbizottság biztosítja különösen az ellátás biztonságára, illetve a védelmi titok és a szellemi tulajdonjog védelmére vonatkozó követelmények megfelelő figyelembevételét.
(3) Az e cikkben említett pénzügyi rendelkezések és szabályok nem alkalmazandók a 19. és 20. cikkben említett ad hoc projektekre és programokra.
IV. FEJEZET
AD HOC PROJEKTEK ÉS PROGRAMOK, VALAMINT AZ EZEKKEL KAPCSOLATOS KÖLTSÉGVETÉSEK
19. cikk
A kívülmaradásos (A típusú) ad hoc projektek és programok, valamint az ezekkel kapcsolatos ad hoc költségvetések jóváhagyása
(1) Egy vagy több tagállam vagy az ügyvezető igazgató benyújthat az Irányítóbizottságnak olyan ad hoc projektet vagy programot, amely az Ügynökség hatáskörébe tartozik, és amely az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok általános részvételét feltételezi. Amennyiben a javasolt projekthez vagy programhoz ad hoc költségvetés kapcsolódik, illetve amennyiben lehetőség van a harmadik felek általi hozzájárulásra, arról az Irányítóbizottságot tájékoztatni kell.
(2) Alapszabályként valamennyi részt vevő tagállam hozzájárulása szükséges. A részt vevő tagállamok ezzel kapcsolatos szándékukról tájékoztatják az ügyvezető igazgatót.
(3) Az ad hoc projektet vagy programot az Irányítóbizottság hagyja jóvá.
(4) Az ügyvezető igazgató vagy valamely részt vevő tagállam javaslatára az Irányítóbizottság létrehozhat egy bizottságot, amely felügyeli az ad hoc projekt vagy program irányítását és végrehajtását. A bizottság a hozzájáruló tagállamok küldötteiből és - az Uniónak a projekthez vagy programhoz való hozzájárulása esetén - a Bizottság egy képviselőjéből áll. A bizottság mandátumát és működésének időtartamát az Irányítóbizottság állapítja meg határozatában.
(5) Az ad hoc projekt vagy program vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok az Irányítóbizottság ülésén jóváhagyják:
a)
a projekt vagy program irányítására vonatkozó szabályokat;
b)
ha szükséges, a projekthez vagy programhoz kapcsolódó ad hoc költségvetést, a hozzájárulások kiszámításának kulcsát és a szükséges végrehajtási szabályokat;
c)
a harmadik felek esetleges részvételét a fenti (4) bekezdésben említett bizottságban. Részvételük nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját.
(6) Ha az Unió hozzájárul egy ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság részt vesz az (5) bekezdésben említett döntések meghozatalában, teljes mértékben megfelelve az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó döntéshozatali eljárásoknak.
20. cikk
A bővíthető (B típusú) ad hoc projektek és programok, valamint az ezekkel kapcsolatos ad hoc költségvetések jóváhagyása
(1) Egy vagy több tagállam tájékoztathatja az Irányítóbizottságot, hogy az Ügynökség hatáskörébe tartozó ad hoc projektet vagy programot kíván létrehozni, adott esetben a hozzá kapcsolódó ad hoc költségvetéssel együtt. Amennyiben a javasolt projekthez vagy programhoz ad hoc költségvetés kapcsolódik, illetve amennyiben lehetőség van a harmadik felek általi hozzájárulásra, arról az Irányítóbizottságot tájékoztatni kell, adott esetben közölve a projekthez vagy programhoz szükséges emberi erőforrásokra vonatkozó részleteket is.
(2) Az együttműködési lehetőségek maximalizálása érdekében a projektről vagy programról valamennyi részt vevő tagállamot tájékoztatni kell, kellő időben közölve azt is, hogy milyen alapelvek mentén lehetséges a résztvevők körének kibővítése, hogy bármely részt vevő tagállam jelezhesse csatlakozási szándékát. Ezen túlmenően a projektek vagy programok kezdeményezői a lehető legszélesebb körű tagság elérésére törekednek. A résztvevők körét a projekt kezdeményezői eseti alapon állapítják meg.
(3) Az ad hoc projekt vagy program a továbbiakban az Ügynökség projektjének vagy programjának minősül, kivéve, ha az Irányítóbizottság az (1) bekezdésben előírt tájékoztatás kézhezvételét követő egy hónapon belül ettől eltérően rendelkezik.
(4) Bármely részt vevő tagállam, amely a későbbiekben részt kíván venni az ad hoc projektben vagy programban, e szándékáról értesíti a hozzájáruló tagállamokat. Az ezen értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül a hozzájáruló tagállamok - kellő figyelemmel a részt vevő tagállamoknak a projektről vagy programról adott értesítésben megállapított bővítési alapelvekre - egymás között döntenek az érintett tagállamok részvételéről.
(5) A hozzájáruló tagállamok hozzák meg az ad hoc projekt vagy program, illetve adott esetben a hozzá kapcsolódó költségvetés létrehozásához és végrehajtásához szükséges döntéseket. Amennyiben az Unió hozzájárul egy ilyen ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság - teljes mértékben megfelelve az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó döntéshozatali eljárásoknak - részt vesz az e bekezdésben említett döntések meghozatalában. A hozzájáruló tagállamok folyamatosan tájékoztatják az Irányítóbizottságot a projekt vagy program előrehaladásáról.
21. cikk
Az ad hoc költségvetésekhez az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott hozzájárulások
A 19. és 20. cikkben említett ad hoc projektekhez vagy programokhoz létrehozott ad hoc költségvetésekhez hozzájárulás nyújtható az Európai Unió általános költségvetéséből.
22. cikk
Harmadik felek részvétele
(1) A 19. vagy 20. cikkel összhangban létrehozott konkrét ad hoc projektekhez vagy programokhoz, valamint az azokhoz kapcsolódó költségvetésekhez harmadik felek is hozzájárulhatnak. Az egyes konkrét projektekhez vagy programokhoz esetleg szükséges, az Ügynökség és a harmadik felek közötti ad hoc megállapodásokat az Irányítóbizottság minősített többségi szavazással hagyja jóvá.
(2) A 19. cikk alapján létrehozott projektek vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok az Irányítóbizottságon belüli ülésükön hagynak jóvá valamennyi, az érintett harmadik felekkel hozzájárulásuk kapcsán kialakítandó részletes szabályt.
(3) A 20. cikk alapján létrehozott projektek vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok határoznak meg valamennyi, az érintett harmadik felekkel hozzájárulásuk kapcsán kialakítandó részletes szabályt.
(4) Amennyiben az Unió hozzájárul egy ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság részt vesz a (2) és (3) bekezdésben említett döntések meghozatalában.
V. FEJEZET
KAPCSOLATTARTÁS A BIZOTTSÁGGAL
23. cikk
Kapcsolódás az Ügynökség munkájához
(1) A Bizottság az Irányítóbizottság szavazati joggal nem rendelkező tagja, amely minden tekintetben társul az Ügynökség munkájához.
(2) A Bizottság részt is vehet az Ügynökség projektjeiben és programjaiban.
(3) Az Ügynökség kialakítja a szükséges adminisztratív szabályokat és a munkakapcsolatot a Bizottsággal, különösen abból a célból, hogy szakmai észrevételekkel és tanáccsal lássák el egymást azokon a területeken, amelyeken az Unió tevékenysége érinti az Ügynökség célkitűzéseit, illetve amelyeken az Ügynökség tevékenysége érinti az Unió célkitűzéseit.
(4) Az Ügynökség és a Bizottság, illetve a hozzájáruló tagállamok és a Bizottság közös megegyezéssel, eseti alapon alakítják ki a 15. és 21. cikk alapján az Európai Unió általános költségvetéséből fedezendő hozzájárulásokra vonatkozó szükséges részletes szabályokat.
VI. FEJEZET
AZ ÜGYNÖKSÉG KAPCSOLATA HARMADIK ÁLLAMOKKAL, SZERVEZETEKKEL ÉS EGYÉB SZEREPLŐKKEL
24. cikk
Adminisztratív megállapodások és egyéb ügyek
(1) Megbízatásának teljesítése érdekében az Ügynökség adminisztratív megállapodást köthet harmadik államokkal, szervezetekkel vagy egyéb szereplőkkel. Az ilyen megállapodásokban ki kell térni különösen:
a)
az Ügynökség és a harmadik fél közötti kapcsolat fennállásának alapelvére;
b)
az Ügynökség munkájához kapcsolódó témakörökben folytatandó konzultációkra vonatkozó rendelkezésekre;
c)
a biztonsági kérdésekre.
A megállapodás megkötése során az Ügynökség tiszteletben tartja az Unió egységes intézményi kereteit és döntéshozói autonómiáját. E megállapodásokat a Tanács egyhangú jóváhagyását követően az Irányítóbizottság köti meg.
(2) Az Ügynökség szoros munkakapcsolatot alakít ki az OCCAR és a LoI keretegyezmény megfelelő elemeivel annak érdekében, hogy ezeket az elemeket, illetve azok elveit és gyakorlatát a kellő időben, az adott helyzetnek megfelelően és közös megegyezéssel bevonják, illetve beépítsék az Ügynökség munkájába.
(3) A képességfejlesztési mechanizmusok eljárásainak (CDM-eljárások) alkalmazása révén biztosítani kell a kölcsönös átláthatóságot és a koherens fejlesztéseket a képességek területén. Az Ügynökség és a NATO megfelelő szervei közötti egyéb munkakapcsolatokat az (1) bekezdésben említett adminisztratív megállapodás útján kell meghatározni, teljes mértékben megfelelve az EU és a NATO között már létező együttműködési és konzultációs kereteknek.
(4) Az Ügynökség a (2) és (3) bekezdésben említett szervezeteken és egyéb szereplőkön túl más szervezetekkel és szereplőkkel is munkakapcsolatot alakíthat ki az (1) bekezdésben említett megállapodási keretek között annak érdekében, hogy elősegítse azok lehetséges részvételét a projektekben és programokban.
(5) Az Ügynökség harmadik országokkal is kialakíthat munkakapcsolatot az (1) bekezdésben említett megállapodási keretek között annak érdekében, hogy elősegítse azok lehetséges részvételét a külön meghatározott projektekben és programokban.
(6) A Nyugat-Európai Fegyverkezési Csoport (Western European Armaments Group - WEAG) azon egykori tagjai számára, amelyek nem tagjai az EU-nak, a külön meghatározott projektekben és programokban való esetleges részvételük érdekében az Ügynökség biztosítja e projektek és programok lehető legteljesebb átláthatóságát. Fel kell állítani egy konzultációs bizottságot ennek érdekében, és azért, hogy az Ügynökség megbízatásának hatálya alá tartozó, közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos vélemény- és információcsere színteréül szolgáljon. A konzultációs bizottság az ügyvezető igazgató vagy képviselője elnökletével működik. Tagságát a részt vevő tagállamok és a Bizottság egy-egy képviselője, valamint - a velük együtt később megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően - a nem EU-tag egykori WEAG-tagok képviselői alkotják.
(7) Kérésükre és a velük együtt később megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően a (6) bekezdésben említett konzultációs bizottságban más, nem EU-tag európai NATO-tagok is részt vehetnek.
(8) A (6) bekezdésben említett konzultációs bizottság az Ügynökség hatáskörébe tartozó, közös érdekű, különleges kérdésekben a harmadik felekkel folytatott párbeszéd fórumaként is szolgálhat, és biztosíthatja, hogy e harmadik feleket teljeskörűen tájékoztassák a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos fejleményekről, valamint a jövőbeli együttműködés lehetőségeiről.
VII. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
25. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az ügyvezető igazgatót és az Ügynökség alkalmazottait megillető kiváltságokat és mentességeket az Európai Unió tagállamai Tanácson belül ülésező kormányképviselőinek az Európai Védelmi Ügynökség és annak személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló, 2004. november 10-i határozata állapítja meg.
Az Ügynökség kiváltságait és mentességeit az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.
26. cikk
Felülvizsgálati záradék
Az Ügynökség vezetője e határozat végrehajtásáról legkésőbb 2014. július 14-ig jelentést nyújt be az Irányítóbizottsághoz, a határozat Tanács általi esetleges felülvizsgálata céljából.
27. cikk
Jogi felelősség
(1) Az Ügynökség szerződéses felelősségére vonatkozóan az érintett szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
(2) Az Ügynökség által megkötött szerződések választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
(3) Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségére az Ügynökségre vonatkozó megfelelő szabályokat kell alkalmazni.
28. cikk
Dokumentumokhoz való hozzáférés
Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
29. cikk
Biztonság
(1) Az Ügynökség alkalmazza a Tanácsnak a 2001/264/EK tanácsi határozatban (7) meghatározott biztonsági előírásait.
(2) Az Ügynökség biztosítja külső kommunikációjának megfelelő biztonságát.
30. cikk
Nyelvhasználat
Az Ügynökségen belüli nyelvhasználatra vonatkozó szabályokat a Tanács határozza meg egyhangú döntéssel.
31. cikk
A 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése
Ez a határozat az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló 2004/551/KKBP együttes fellépést hatályon kívül helyezi, és annak helyébe lép.
32. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.