KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1042/2010
af 16. november 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 18. februar 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt, efter at CEPIFINE, den europæiske sammenslutning af producenter af finpapir (»klageren«), indgav en klage den 4. januar 2010 af på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af coated finpapir. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Kina og en producentsammenslutning (en papirsammenslutning), repræsentanter for Kina, kendte importører og kendte brugere, at proceduren var indledt. Kommissionen gav også producenter i Amerikas Forenede Stater (»USA«) og en producentsammenslutning (en papirsammenslutning) og på et senere tidspunkt en producent i Thailand meddelelse om, at proceduren var indledt, idet både USA og Thailand blev anset for mulige referencelande. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, hvorvidt det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte eksporterende producenter og deres kendte papirsammenslutning, alle kendte EU-producenter og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (som defineret i afsnit 2.1 nedenfor) i perioden 1. januar 2009 til 31. december 2009. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
(5)
Som anført i betragtning 28 nedenfor, indsendte to eksporterende producentgrupper i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af ovenstående besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.
(6)
For at give de kendte kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kendte eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. Som forklaret i betragtning 33 og 53 nedenfor anmodede en gruppe af kinesiske eksporterende producenter om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis undersøgelsen viste, at betingelserne for markedsøkonomisk behandling ikke var opfyldt, mens den anden gruppe af kinesiske eksporterende producenter anmodede om individuel behandling.
(7)
Som forklaret i betragtning 29 nedenfor besluttede man, at det ikke var nødvendigt med stikprøver for EU-producenterne.
(8)
Som forklaret i betragtning 30 nedenfor besluttede man, at det ikke var nødvendigt med stikprøver for ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(9)
Kommissionen udsendte spørgeskemaer til alle kendte berørte parter og til alle andre parter, der anmodede om det inden for de i indledningsmeddelelsen anførte frister, navnlig klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Kina og en producentsammenslutning (en papirsammenslutning), repræsentanter for det pågældende land, kendte importører, kendte brugere, kendte producenter i USA, en producentsammenslutning (en papirsammenslutning) i USA og en producent i Thailand.
(10)
Der indkom svar på spørgeskemaerne og andre dokumenter fra to grupper af kinesiske eksporterede producenter, den klagende sammenslutning (den europæiske sammenslutning af producenter af finpapir eller »CEPIFINE«), de fire klagende EU-producenter og en yderligere EU-producent, 16 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere, 17 brugere og 3 trykkeri- og papirsammenslutninger samt fra en producent i USA, der påtænktes som referenceland.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på analysen af markedsøkonomisk/individuel behandling og for en foreløbig afgørelse af, hvorvidt der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter og -sammenslutningen:
-
CEPIFINE, Bruxelles, Belgien
-
Sappi Fine Paper Europe, Bruxelles, Belgien
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italien, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Frankrig, og TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Spain), Barcelona, Spanien
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italien og dennes tilknyttede virksomheder Burgo Distribuzione srl, Milano, Italien, og Ebix sa, Barcelona, Spanien
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i Kina:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingselskab for Asia Pulp & Paper Group (»APP«).
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang-provinsen, Kina
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang-provinsen, Kina
2)
Chenming Paper Group (»Chenming«).
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
c)
Virksomheder forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter i Kina:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hong Kong
-
Chenming (HK) Limited, Hong Kong
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italien
d)
Importører i EU:
-
Cartaria Subalpina, Torino, Italien
-
Middleton Paper, Walsall, Det Forenede Kongerige
-
Paperlinx, Northampton, Det Forenede Kongerige.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent i Kina, for hvilken der ikke blev anvendt markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er coated finpapir, som er papir eller pap, der er coated på den ene side eller begge sider (undtagen kraftpapir eller kraftpap), i enten ark eller ruller og med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, og med en glans på mere end 84 (målt i henhold til ISO 2470-1), med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket hører under KN-kode ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 og ex 4810 99 90.
(15)
Den pågældende vare er papir og karton af høj kvalitet, der normalt anvendes til trykning af læsestof som f.eks. tidsskrifter, kataloger, årsberetninger og årbøger. Den pågældende vare omfatter både ark og ruller, som er egnet til brug i fladtrykspresser. Ruller, der er egnet til brug i fladtrykspresser (»arkruller«), er beregnet til at blive skåret op inden trykningen og anses derfor for substituerbare og i direkte konkurrence med ark.
(16)
Den pågældende vare omfatter ikke ruller, der kan anvendes i rotationspresser. Ruller, der kan anvendes i rotationspresser, defineres som ruller, der, når de testes i henhold til ISO-testen ISO-standard 3783:2006 om fastlæggelse af papirets rivefasthed - en metode med accelereret hastighed med anvendelse af IGT-testeren (elektronisk model) - giver et resultat på under 30 N/m ved måling i papirets tværsnit og et resultat på under 50 N/m ved måling i løberetningen. I modsætning til ruller, der anvendes i fladtrykspresser, fødes ruller til rotationspresser normalt direkte ind i trykkemaskinerne og skæres ikke op på forhånd.
(17)
En part hævdede, at det undersøgte produktområde var for snævert defineret, og at ruller af coated finpapir, som er egnet til rotationstryk, skulle have været medtaget. Man hævdede, at ruller til rotationstryk og rullerne, der er omfattet af denne undersøgelse (arkruller og ark), har de samme grundlæggende tekniske og fysiske egenskaber og kan ikke skelnes fra hinanden. Man hævdede desuden, at begge anvendes til trykning af høj kvalitet, og at de derfor i et vist omfang er substituerbare.
(18)
Men i modsætning til ovenstående påstand bekræftede undersøgelsen, at der er klare tekniske og fysiske forskelle, f.eks. på vandindhold og stivhed, mellem papir til rullerotationstryk og ruller til fladtrykspresser. Undersøgelsen bekræftede endvidere, at de tekniske egenskaber under betragtning 16 ovenfor er specielle for ruller, der egner sig til brug i rullerotationspresser. Som følge af disse forskelle kan papir, der bruges i rullerotationspresser og papir til fladtrykspresser, ikke bruges i samme type trykpresse, og derfor er de ikke substituerbare. Det bemærkes, at alle parter var enige om, at de to typer papir er forskellige for så vidt angår overfladestyrke og trækstyrke.
(19)
Desuden hævdede den pågældende part, at kunderne betragter coated finpapir i form af ark, arkruller og ruller til rotationstryk som ét marked, og derfor er distributionskanalerne de samme. De forskellige tekniske egenskaber afspejler sig kun i mindre prisforskelle mellem disse varegrupper.
(20)
Undersøgelsen viste dog, at de to typer af ruller heller ikke er substituerbare ud fra et økonomisk synspunkt, idet ruller til rotationstryk bruges til trykopgaver med stor volumen og normalt laves efter ordre og kræver »just-in-time«-levering, og derfor ligger disse produkter ikke på lager hos mellemmænd, men sendes direkte til slutbrugerne, dvs. de sælges også gennem en anden distributionskanal end ruller, der bruges til fladtrykspresser. Den anderledes produktionsproces og den anderledes stordriftsfordel ved trykningsprocessen afspejler sig i tydelige prisforskelle.
(21)
På dette grundlag blev disse påstande afvist.
(22)
Den samme part hævdede, at rivefastheden ikke var en egnet teknisk egenskab til at skelne mellem varerne, for testen ville være af generel art, og endvidere kan testresultaterne blive påvirket af det testede papirs vandindhold. Parten hævdede endvidere, at det af visse andre test af en stikprøve af coated finpapir til rotationstryk (herunder varer produceret af EU-erhvervsgrenen) fremgår, at varerne ikke ville svare til den nuværende varedefinition, hvilket ville vise, at kriteriet »rivefasthed« ikke er egnet til at skelne mellem coated finpapir til brug i henholdsvis rotationspresser og fladtrykspresser. For det første blev der ikke fremlagt dokumentation for påstanden om, at papirets vandindhold kan gøre testresultaterne for ISO-testen ISO-standard 3783:2006 upålidelige. For det andet blev testningen af stikprøver af coated finpapir til rotationstryk ikke foretaget af en uafhængig ekspert, og derfor blev testene ikke anset for tilstrækkeligt pålidelige og objektive til at drage konklusioner på grundlag heraf. Derfor blev rivefasthed foreløbigt anset for at være en troværdig teknisk egenskab til at skelne mellem coated finpapir til brug i henholdsvis rotationspresser og fladtrykspresser.
(23)
I løbet af undersøgelsen hævdede visse parter også, at multiplekspapir og multiplekskarton (som defineret i næste betragtning) bør holdes uden for undersøgelsens dækningsområde. De hævdede, at multiplekspapir og multiplekskarton har andre fysiske kendetegn som f.eks. flere lag, større stivhed og lavere massefylde, og at den endelige anvendelse for disse produkter er anderledes, eftersom de normalt bruges til foldepap og emballage. Endelig hævdede disse parter, at enkeltlags- og multiplekspapir og -karton er let at kende på det fysiske udseende.
(24)
Multiplekspapir og multiplekskarton, som defineret i de forklarende bemærkninger til HS, pos. 4805, er varer, som fremstilles ved at sammenpresse to eller flere lag fugtig papirmasse, hvor mindst en egenskab er forskellig fra de andre. Forskellene kan skyldes de anvendte massers art (f.eks. genbrugsaffald), fremstillingsmetoden (f.eks. mekanisk eller kemisk) eller, hvis masserne er af samme art og er fremstillet ved den samme metode, forarbejdningsgraden (f.eks. ubleget, bleget eller farvet).
(25)
Undersøgelsen viste, at multiplekspapir og -karton rent faktisk har en række andre fysiske og tekniske egenskaber. Det har nærmere bestemt flere lag papirmasse, hvilket giver det større stivhed. Multiplekspapir og -karton fremstilles ved en anden fremstillingsproces, der kræver en anden papirmaskine end den, der bruges til fremstilling af coated finpapir, eftersom flere lag papirmasse laves til et enkelt produkt under fremstillingsprocessen. Endelig bruges multiplekspapir og -karton til andre formål (især emballage) end coated finpapir, der bruges til højkvalitetstrykning af reklamemateriale, tidsskrifter osv. Multiplekspapir og -karton som defineret i betragtning 24 betragtes derfor midlertidigt ikke som den pågældende vare. Derfor er de nævnte KN-koder, der vedrører import af multiplekspapir og multiplekskarton, midlertidigt udelukket fra undersøgelsen.
(26)
Endelig hævdede en kinesisk producent, at såkaldt »pap« skulle holdes uden for undersøgelsen, eftersom det ikke falder ind under definitionen af finpapir (både coated og ikke-coated) på grund af påståede forskelle i vægt, tykkelse og stivhed. Man fandt, at betegnelsen »pap« generelt bruges om papir med stor massefylde, hvilket generelt gør papiret tungere, dvs. »pap« defineres normalt som papir med en basisvægt over 224 g/m2. Men undersøgelsen viste, at forskellen i vægt ikke har nogen betydende indvirkning på de øvrige fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål, der kan gøre det muligt at skelne det fra den pågældende vare. Det bemærkes ligeledes, at som beskrevet i betragtning 14 blev alt coated finpapir med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, eksplicit medtaget i definitionen af den pågældende vare. Derfor anses pap midlertidigt som værende den berørte vare.
2.2. Samme vare
(27)
Det blev konstateret, at den pågældende vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i USA, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt varen, der fremstilles og sælges i EU af EU-producenter, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(28)
Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og reagerede på anmodningen om stikprøvedata i indledningsmeddelelsen. En koncern (Chenming) repræsenterer to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, mens den anden gruppe (APP) repræsenterer fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter. De samarbejdsvillige eksporterende producenter står for den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til EU. Under disse omstændigheder besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.
3.2. Stikprøve af EU-producenter
(29)
I betragtning af det potentielt store antal EU-producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Men efter gennemgang af de indkomne oplysninger, og eftersom kun fire EU-producenter gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen, besluttede man, at der ikke var behov for stikprøver. De fire samarbejdsvillige producenter blev anset for at være repræsentative (tegnede sig for 61 % af den samlede produktion) for EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 77 nedenfor. Oplysningerne fra de samarbejdsvillige virksomheder blev kontrolleret på stedet og anvendt i forbindelse med mikroindikatorerne som beskrevet i betragtning 90.
3.3. Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
(30)
I betragtning af det potentielt store antal importører påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.
4. DUMPING
4.1. Generel metode
(31)
Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina.
4.2. Markedsøkonomisk behandling
(32)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
Virksomhedernes beslutninger og udgifter afspejler markedsvilkårene uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne afspejler markedsværdierne.
2.
Virksomheder skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (i det følgende benævnt »IAS«) og anvendes til alle formål
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(33)
Kun en enkelt eksporterende producentgruppe i Kina ansøgte om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Parten fremlagde 33 formularer med anmodning om markedsøkonomisk behandling vedrørende dens fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter og en række andre forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der arbejder med den pågældende vare, f.eks. papirmøller, kemiske virksomheder, skovbrugsselskaber (leverandørindustrier) og indenlandske handelsselskaber.
(34)
I lyset af det store antal ansøgninger om markedsøkonomisk behandling anså man det for formålstjenligt ved den foreløbige undersøgelse at begrænse kontrolbesøgene på stedet til de fire eksporterende medlemmer af gruppen.
(35)
Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling hos de fire forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(36)
Man fandt ikke, at det var muligt at indrømme markedsøkonomisk behandling, eftersom ingen af dem opfyldte det første, andet og tredje kriterium i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(37)
For så vidt angår kriterium nr. 1 kunne man også konstatere uregelmæssigheder med hensyn til forretningsmæssige beslutninger og omkostninger. Man konstaterede, at der i talrige tilfælde ikke fandtes dokumentation for betalinger i forbindelse med overdragelse af virksomhedernes aktier. Desuden var der ikke foretaget uafhængige vurderinger af bidrag fra enten statsejede aktionærer eller tilknyttede parter i anlægsaktiver, jord og omkostninger, der var konverteret til aktier. I et enkelt tilfælde blev aktier overdraget fra en statsejet aktionær til et af selskaberne i APP-gruppen til ikke-markedspris. I forbindelse med omkostninger viste undersøgelsen, at der i henhold til gruppens metodologi for registrering af input af råvarer mangler dokumentation for udgifterne til større input af råvarer. Man konkluderede derfor, at de fire forretningsmæssigt forbundne selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium nr. 1.
(38)
Med hensyn til kriterium nr. 2 kunne det fastslås, at man ikke havde fulgt principperne i de grundlæggende internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og navnlig IAS 1 (dvs. periodiseringsprincippet, modregning, manglende forsigtighed og korrekt gengivelse af transaktionerne) både i regnskaberne og ved revision af disse, hvilket satte spørgsmålstegn ved troværdigheden af virksomhedernes regnskaber. Man konkluderede derfor, at de fire forretningsmæssigt forbundne selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium nr. 2.
(39)
Med hensyn til kriterium nr. 3 afslørede undersøgelsen, at der findes betydelige fordrejninger med hensyn til brugsret til jord for de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter. Sådanne fordrejninger peger i retning af den konklusion, at brugsretten til jord ikke tildeles og beholdes på markedsøkonomiske vilkår. På stedet kunne det også konstateres, at der er tale om betydelige fordrejninger ved tildeling af lån til de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter fra den kinesiske bank/finanssektor. De fleste af lånene blev ydet af banker, hvori staten besad en betydelig aktiepost, med klare tegn på, at de finansielle institutioner tog hensyn til statens overordnede industripolitik ved fastlæggelse af koncernens kreditværdighed, hvilket førte til långivning til virksomheder, der befinder sig i en dårlig økonomisk situation. Under hensyntagen til ovenstående konkluderede man derfor, at de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter ikke har påvist, at de opfylder kriterium nr. 3.
(40)
APP og EU-producenterne fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater.
(41)
EU-producenterne var enige i ovenstående konklusioner. De anfægtede ligeledes argumenter fra de kinesiske eksporterende virksomheder vedrørende indrømmelse af markedsøkonomisk behandling, fordi Kommissionen sideløbende var i gang med en undersøgelse vedrørende statsstøtte.
(42)
Den kinesiske eksporterende gruppe var ikke enig i ovenstående konklusioner.
(43)
Med hensyn til kriterium nr. 1 fremførte man, at aktieoverdragelserne mellem gruppens virksomheder og betalingerne for disse er irrelevante for dette kriterium, eftersom kriteriet kræver, at virksomhederne skal træffe forretningsmæssige beslutninger som reaktion på markedets signaler. I denne henseende skal det bemærkes, at de mangler, der blev konstateret ved vurderingen med hensyn til markedsøkonomisk behandling (dvs. manglende dokumentation for betalinger for aktieoverførsler, urimeligt lave betalinger til statsejede aktionærer for aktieoverdragelser, ingen uafhængig evaluering af tilførte aktiver) indvirker på de forretningsmæssige beslutninger. Det forhold, at en virksomhed kan undgå at erlægge betaling for aktieoverdragelser, bruge under/overvurderede aktiver som en del af sin aktiekapital og foretage aktieoverdragelser med statsejede virksomheder, der savner en økonomisk forklaring eller begrundelse, har direkte følger for dens økonomiske situation og evne til at træffe beslutninger som reaktion på markedssignaler.
(44)
Med hensyn til råvarer fremførte man, at Kommissionen skulle have undersøgt, hvorvidt indkøb af input foretaget af den kinesiske gruppes råvareleverandører var sket til markedspriser. Man fremførte ligeledes, at Kommissionens konklusioner var forkerte. I denne forbindelse bemærkes det, at undersøgelsen påviste, at det er praktisk taget umuligt at spore, hvad gruppen betaler for en givet type af råvareindkøb.
(45)
Med hensyn til kriterium nr. 2 fremførte man, at EU har anerkendt de kinesiske regnskabsstandarder (GAAP) som værende forenelige med IFRS/IAS. I den forbindelse bemærkes det, at vurderingen af markedsøkonomisk behandling foretages i henhold til IAS og ikke de kinesiske regnskabsstandarder. Under alle omstændigheder og navnlig i lyset af den påståede overensstemmelse mellem de to sæt standarder ville det have været naturligt at forvente, at revisoren havde fremhævet de konstaterede uregelmæssigheder. APP anfægtede, at dens virksomheder overtræder de aspekter af IAS-reglerne, der nævnes i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling (periodiseringsprincippet, princippet om korrekt gengivelse af transaktionerne samt modregning). Men de fremførte bemærkninger undergraver imidlertid ikke undersøgelsesresultaterne.
(46)
Med hensyn til kriterium nr. 3 og navnlig brugsretten til jord fremførte man, at dette kriterium henviser til betydelige fordrejninger, der er overført fra det ikke-markedsmæssige system og ikke en statslig indgriben af den type, der er almindelig i lande med markedsøkonomi. Således blev det anført, at de konstaterede fordrejninger med hensyn til tildelingen af brugsretten til jord ikke er specifikke for Kina, men også forekommer i Europa, eftersom der er tale om restriktioner indført af de myndigheder, der skal tiltrække investorer og sikre, at investeringerne er i overensstemmelse med de gældende lovkrav. I denne forbindelse bemærkes det, at formålet med undersøgelsen under alle omstændigheder ikke er at afgøre, hvorvidt der forekommer fordrejninger inden for EU. Desuden fastslog man ved undersøgelsen, at tildelingen af brugsretten til jord var direkte underlagt et stramt sæt regler (både med hensyn til betingelser og lejens størrelse), der udsprang direkte af det tidligere ikke-markedsmæssige system. Disse regler beskriver et centralt planlagt system, der ikke er i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper.
(47)
Med hensyn til lån anførte man, at Kommissionens konklusioner er udtryk for hypoteser. I denne henseende bemærkes det, at man ved undersøgelsen påviste en klar sammenhæng mellem gruppens evne til at opnå bankfinansiering og gennemførelsen af mål udformet af den centrale kinesiske planøkonomi. Man anførte ligeledes, at de fordrejninger, som Kommissionen havde identificeret, højst kunne være subsidier. Man anførte derfor, at eftersom der foregår en parallel antisubsidieundersøgelse, kan de påståede subsidier ikke være en begrundelse for at afvise markedsøkonomisk behandling. I denne forbindelse bemærkes det, at man ved vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling fastslog, at der forekommer fordrejning i lånetildelingerne fra den kinesiske bank/finanssektor. Der er tale om en fordrejning, der er overført fra det ikke-markedsmæssige økonomiske system, og det har ingen sammenhæng med, hvorvidt konsekvenserne af sådanne handlinger skal betragtes som subsidier.
(48)
I løbet af den foreløbige undersøgelse fremførte APP påstande om, at den kinesiske gruppe af eksporterende producenter skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling for at undgå dobbelttælling med den parallelle undersøgelse af statsstøtte. Man fremførte, at statsstøtten er en del af vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling, har indvirkning på resultaterne heraf og derfor vil blive behandlet ved den parallelle antisubsidieundersøgelse. For at underbygge disse påstande henviste parten også til proportionalitetsprincippet og retten til forsvarlig forvaltning.
(49)
Dette argument afvises af følgende grunde. For det første bemærkes det, at kriteriet for markedsøkonomisk behandling fastlægges klart i grundforordningen og står angivet under betragtning 32 ovenfor. Det forhold, at der i øjeblikket foregår en antisubsidieundersøgelse, fritager ikke den undersøgende myndighed for pligten til at sikre, at betingelserne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling er opfyldt. For det andet er spørgsmålet om »dobbelttælling« af antidumping- og udligningstold omfattet af bestemmelserne i den relevante EU-lovgivning, jf. artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, og artikel 24, stk. 1, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (3), og afhænger ikke af, hvorvidt den pågældende eksportør indrømmes markedsøkonomisk behandling. Under alle omstændigheder er den foreslåede midlertidige antidumpingtold for alle de kinesiske samarbejdende parter baseret på skadestærsklen og ikke på dumpingmargenen, og dermed er enhver påstand om dobbelttælling ugyldig.
(50)
Man konstaterede, at to ud af de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter kun fremstillede multiplekskarton som nævnt i betragtning 23 ovenfor. I denne forbindelse erindres der om, at man foreløbigt konkluderede, at multiplekskarton ikke skal være blandt de produkter, der er genstand for den igangværende undersøgelse. Selv om de foreløbige konklusioner vedrørende de berørte varer bliver bekræftet, vil konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for disse to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter ikke være relevant for denne procedure.
(51)
I overensstemmelse med EU's praksis gælder det, at hvis en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der arbejder med fremstilling og salg af den pågældende vare, ikke opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, kan der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling til gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Derfor konkluderes det, at APP-virksomhederne ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling.
4.3. Individuel behandling
(52)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(53)
Begge grupper af kinesiske eksporterende producenter (dvs. APP og Chenming) krævede individuel behandling.
(54)
På grundlag af de foreliggende oplysninger, som er blevet kontrolleret under kontrolbesøgene, fandt man, at både APP's og Chenmings samarbejdsvillige eksporterende producenter opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(55)
I lyset af ovenstående fastslås det foreløbig, at de relevante samarbejdsvillige eksporterende producenter kan indrømmes individuel behandling.
4.4. Normal værdi
4.4.1. Referenceland
(56)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(57)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(58)
En af grupperne af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina fremsendte bemærkninger, hvori man udtrykte skepsis over brugen af USA som et hensigtsmæssigt referenceland og foreslog Thailand som et alternativ. Med hensyn til USA fremførte man, at en af producenterne i USA sandsynligvis ville være en virksomhed med tilknytning til en af klagerne fra EU. Man anførte ligeledes, at de amerikanske producenter er involveret i en parallel procedure mod det samme kinesiske produkt, at de amerikanske producenter modtager store beløb i statsstøtte, og at deres udstyr er forældet.
(59)
Kommissionen bad alle de berørte parter om at fremkomme med forslag. EU-producenterne var uenige i brugen af Thailand som et hensigtsmæssigt referenceland og bestred den kinesiske parts argumenter om de amerikanske producenter. Den thailandske virksomhed, der nævnes i den kinesiske parts dokumentation, blev kontaktet, men afviste skriftligt at medvirke ved undersøgelsen. Man kender ikke til andre eksporterende producenter af den pågældende vare i Thailand.
(60)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA. Breve og relevante spørgeskemaer blev fremsendt til tre kendte virksomheder, der omtales i klagen, samt en relevant sammenslutning af papirproducenter. Blandt de kontaktede virksomheder fremsendte kun én producent de oplysninger, der er nødvendige for at kunne fastsætte en normal værdi, og var indstillet på at medvirke ved undersøgelsen.
(61)
Ved undersøgelsen fastslog man, at USA har et konkurrencepræget marked for samme vare. Det forhold, at USA har indført antidumping- og udligningstold på import af papirprodukter fra Kina, kan ikke betragtes som grund til ikke at anvende USA som referenceland, eftersom konkurrencen i landet er tilstrækkelig. Påstandene om statsstøtte og forældet udstyr i USA må afvises, fordi der ikke blev fremlagt konkret dokumentation til underbyggelse af disse påstande, og der foreligger ingen relevante kontrollerbare oplysninger. Med hensyn til forholdet mellem den samarbejdsvillige producent i USA og en producerende virksomhed i EU bemærkes det, at det relevante i denne henseende er, at forbindelserne mellem den samarbejdsvillige producent i det mulige referenceland og EU-virksomheden ikke påvirker oplysningerne om normalværdien. Undersøgelsen påviste ikke nogen sådan indvirkning med hensyn til de oplysninger, man kunne få fra USA.
(62)
Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige amerikanske producent udgør væsentligt mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til EU, og dermed er produktionen repræsentativ rent mængdemæssigt. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standarder i USA, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det amerikanske marked blev derfor anset for at være tilstrækkelig repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina.
(63)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(64)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor:
(65)
Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(66)
Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet andelen af rentable salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden blev fastsat. Da mængden af rentable salg af samme vare for hver varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.
(67)
Det skal bemærkes, at den samarbejdsvillige amerikanske producent producerede og solgte alle typer af samme vare på det amerikanske marked i undersøgelsesperioden.
4.5. Eksportpris
(68)
Man konstaterede, at to ud af de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter inden for APP kun fremstillede multiplekskarton som nævnt i betragtning 23 ovenfor. I denne forbindelse erindres der om, at man foreløbigt konkluderede, at multiplekskarton ikke skal være blandt de produkter, der er genstand for den igangværende undersøgelse. Derfor blev data for eksportpriser fra disse to virksomheder holdt uden for dumpingberegningerne.
(69)
De eksporterende producenter foretog eksportsalg til EU enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber placeret uden for EU eller ii) gennem et forretningsmæssigt forbundent handelsselskab inden for EU.
(70)
Da alt eksportsalg til EU fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder uden for EU, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder til EU, dvs. til en uafhængig kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(71)
Når eksportsalget til EU skete gennem det ene forretningsmæssigt forbundne handelsselskab inden for EU, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af de priser, som det importerede produkt først blev videresolgt til uafhængige kunder til inden for EU. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som den importerende virksomhed opnåede i EU i undersøgelsesperioden. Hvad angår fortjenstmargenen, kunne den forretningsmæssigt forbundne forhandlers faktiske fortjeneste ikke anvendes, da forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne forhandler gjorde disse priser upålidelige. Den relevante fortjenstmargen blev derfor sat til et rimeligt niveau, langt lavere end den fortjenstmargen, der anføres i betragtning 155, som man normalt ville forvente at opnå ved denne type salgstransaktioner.
4.6. Sammenligning
(72)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(73)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For de undersøgte eksporterende producenter i Kinas vedkommende har de foretagne justeringer for forskelle i transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter ved årsafslutning, provisioner, kvalitetskrav og udgifter til banktransaktioner været relevante og begrundede.
4.7. Dumpingmargen
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor.
(75)
På grundlag af ovenstående metodologi udgør de foreløbige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
(76)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Kina. Men i lyset af, at den indberettede eksportmængde var højere end importoplysningerne fra Eurostat, blev samarbejdsniveauet anset for højt, og den landsdækkende dumpingmargen for Kina blev fastsat ved hjælp af dumpingmargenen for de samarbejdsvillige virksomheder med den højeste individuelle toldsats, dvs. 63 %.
5. EU-PRODUCENTER
5.1. EU-produktion
(77)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 14 kendte og en række andre meget små producenter i EU. Oplysningerne fra CEPIFINE skønnes at dække 98 % af EU-producenternes produktion. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 5 270 000 ton i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen i henhold til betydningen i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(78)
Branchen for coated finpapir er energi- og kapitalintensiv. Derfor gælder der stordriftsfordele, hvilket forklarer, at produktionen er koncentreret på nogle få store aktører, som suppleres af mindre producenter, der fokuserer på markeder i deres geografiske nærområde. Fem store producenter af samme størrelse dækker det meste af EU-markedet med produktionsanlæg over hele Europa. Størstedelen af coated finpapir er en råvare og sælges normalt gennem papirhandlere og -grossister. Disse distributionskanaler er kendetegnet ved en kraftig koncentration af købekraft og prisgennemsigtighed som følge af pristilbud.
(79)
Som omtalt i betragtning 17 ovenfor, hævdede en interesseret part, at coated finpapir, som er egnet til rotationstryk, burde have været omfattet af denne undersøgelse. Parten hævdede således, at klageren, dvs. EU-erhvervsgrenen, ikke havde tilstrækkeligt vægtige argumenter i forbindelse med denne procedure. På grundlag af konklusionerne i betragtning 20 og 22, dvs. at coated finpapir, som er egnet til rotationstryk, og coated finpapir til fladtrykspresser er to forskellige varer, måtte denne påstand dog afvises.
6. SKADE
6.1. EU-forbrug
(80)
Forbruget blev fastslået på følgende grundlag:
-
Eurostat for import fra tredjelande justeret i henhold til oplysninger fra EU-producenter for produkter, der ikke er omfattet af proceduren. Undersøgelsen viste på grundlag af den fremlagte dokumentation, at disse antagelser var rimelige og begrundede
-
den kontrollerede samlede eksportmængde for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina til EU-markedet, idet den indberettede eksportmængde var højere end de importdata, der er kommet fra Eurostat
-
den samlede omsætning på EU-markedet for alle EU-producenter baseret på oplysninger fra CEPIFINE.
(81)
På grundlag heraf blev EU-forbruget beregnet som følger:
Tabel 1
EU-forbrug
EU-forbrug
2006
2007
2008
2009/UP
Ton
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indeks
100
104
101
86
Kilde: kontrollerede spørgeskemabesvarelser, justerede Eurostat-data og data fra CEPIFINE.
(82)
EU-forbruget faldt sammenlagt med 14 % i den betragtede periode. Det blev konstateret, at forbruget først steg med 4 % mellem 2006 og 2007, hvorefter det faldt med 18 % mellem 2007 og UP. Faldet i forbruget i 2008 og UP skyldtes en lavere efterspørgsel, især i første halvdel af 2009, som følge af den økonomiske krise.
6.2. Importen til EU fra Kina
(83)
Som nævnt ovenfor i betragtning 80 konstaterede man, at den kontrollerede samlede omsætning af den pågældende vare hos de samarbejdsvillige kinesiske eksportører på EU-markedet var større end den samlede importmængde ifølge Eurostat. Eftersom man konstaterede, at de kontrollerede oplysninger er mere præcise end de foreliggende statistikker, blev den samlede importmængde fra Kina beregnet på grundlag af de kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige virksomheder. Salgsmængden hos de samarbejdsvillige virksomheder, som kun havde eksporteret multiplekskarton i den betragtede periode, blev holdt uden for den samlede import, fordi man foreløbigt konkluderede, som forklaret i betragtning 24, at multiplekspapir og -karton ikke skal betragtes som den pågældende vare. Eftersom importdata for den pågældende vare kun vedrører to virksomheder, fandt man det af fortrolighedshensyn hensigtsmæssigt at vise dem i indekseret form.
Tabel 2
Samlet dumpingimport fra Kina
Samlet import fra Kina
2006
2007
2008
2009/UP
Mængder (indeks)
100
218
212
283
Markedsandel (indeks)
100
210
209
329
Priser i EUR/ton
677
661
657
621
Indeks
100
98
97
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(84)
De samlede importmængder fra Kina steg dramatisk og blev næsten tredoblet i løbet af den betragtede periode. Som følge heraf voksede importens markedsandel markant fra ca. 1 % i 2006 til over 4 % i UP. Dette skal ses på baggrund af et forbrug, der faldt med 14 % i samme periode. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten fra Kina udviste et fald på 8 % i løbet af den betragtede periode.
6.2.1. Prisunderbud
(85)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen.
(86)
Som forklaret i betragtning 28 var de kinesiske eksportører meget samarbejdsvillige og blev anset for dækkende for den samlede eksportmængde fra Kina til EU i løbet af UP. Eftersom man konstaterede, at de to kinesiske eksporterende producenter, som oprindeligt gav sig til kende, ikke eksporterede den pågældende vare til EU-markedet, som forklaret i betragtning 50, er deres importmængder ikke medtaget i prisunderbudsanalysen.
(87)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i EU i undersøgelsesperioden til underbudspriser på gennemsnitlig 5,6 % under EU-producenternes priser. Underbudsmargenens størrelse skal ses på baggrund af den høje grad af prisgennemsigtighed som følge af pristilbud, der kendetegner markedet for distribution af coated finpapir.
6.3. EU-erhvervsgrenens og de samarbejdsvillige EU-producenters økonomiske situation
6.3.1. Indledende bemærkninger
(88)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-producenterne en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-producenternes situation fra 2006 til undersøgelsesperiodens afslutning.
(89)
De makroøkonomiske aspekter (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, dumpingmargenernes vækst og størrelse) blev vurderet for hele EU-produktionen på grundlag af oplysninger fra CEPIFINE.
(90)
Analysen af mikroøkonomiske aspekter blev foretaget over for EU-producenterne (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital) på grundlag af oplysninger fra producenterne, som er behørigt kontrolleret.
(91)
En af parterne hævdede, at en af de samarbejdsvillige producenter ikke samarbejdede i fuldt omfang, fordi producenten var forretningsmæssigt forbundet med en anden EU-producent gennem 1. aktiebesiddelse og 2. et joint venture bestående af eksklusivaftaler om salg og råvarelevering. Undersøgelsen bekræftede imidlertid, at den pågældende EU-producents aktiebesiddelse var af begrænset omfang og lå under loftet i artikel 143 i Kommissionens forordning 2454/93 (4) om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning om indførelse af en EF-toldkodeks. Endvidere indeholdt aftalerne mellem de to virksomheder ikke elementer, som kunne have givet anledning til at tro, at forholdet mellem virksomhederne ville udvikle sig til mere end et normalt forretningsforhold mellem køber og sælger.
6.3.2. Data vedrørende EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer)
6.3.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 3
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
2008
2009/UP
Produktion (ton)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indeks
100
102
98
80
Kapacitet (ton)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indeks
100
100
98
89
Kapacitetsudnyttelse
92 %
94 %
93 %
83 %
Indeks
100
102
101
90
Kilde: Data fra CEPIFINE.
(92)
Som det fremgår af ovenstående tabel, faldt produktionsmængden for EU-erhvervsgrenen med 20 % i løbet af den betragtede periode. Det bør bemærkes, at selv om EU-forbruget steg med omkring 1 % mellem 2006 og 2008, faldt produktionen for EU-erhvervsgrenen med 2 % i den periode, hvorimod den faldt markant mellem 2008 og UP i tråd med faldet i EU-forbruget.
(93)
Siden 2000 har EU-producenterne gennemført omfattende omstruktureringer for at afhjælpe en strukturel overkapacitet. Gennem konsolideringer og lukninger af anlæg nedbragte EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet for coated finpapir med omkring 770 000 ton mellem 2006 og UP svarende til 11 %.
(94)
Trods faldet i den samlede kapacitet faldt udnyttelsesgraden alligevel fra 92 % i 2006 til 83 % i UP. Det største fald skete i perioden fra 2008 til UP. Det bemærkes, at høj kapacitetsudnyttelse er en vigtig faktor for papirproducenternes langsigtede levedygtighed på grund af store investeringer i anlægsaktiver. Derfor blev kapacitetsudnyttelsen i UP betragtet som lav.
6.3.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(95)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 4
Salgsmængde og markedsandel
2006
2007
2008
2009/UP
Salgsmængde (ton)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indeks
100
102
99
81
Markedsandel
93 %
91 %
91 %
88 %
Indeks
100
98
98
95
Kilde: Data fra CEPIFINE.
(96)
Selv om EU-forbruget voksede med 4 % mellem 2006 og 2007 (se betragtning 81 ovenfor), steg salgsmængden for den pågældende vare fra EU-erhvervsgrenen til uafhængige kunder på EU-markedet kun med 2 % i samme periode. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i den periode. Desuden faldt salgsmængden for alle EU-producenter endnu mere, med 18 %, mellem 2008 og UP, mens EU-forbruget faldt med 15 %. Derfor oplevede EU-erhvervsgrenen et konstant og betydeligt fald i salgsmængden efter en mindre stigning i 2007, hvilket gav sig udtryk i mistede markedsandele på 5 procentpoint i den betragtede periode.
6.3.2.3. Vækst
(97)
Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 19 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 14 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 5 procentpoint i samme periode.
6.3.2.4. Dumpingmargenernes størrelse
(98)
De foreløbige dumpingmargener for Kina er betydelige, jf. afsnittet ovenfor om dumping. I betragtning af størrelsen af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.3.3. Data vedrørende samarbejdsvillige EU-producenter (mikroøkonomiske indikatorer)
6.3.3.1. De samarbejdsvillige EU-producenters gennemsnitlige enhedssalgspriser
(99)
De gennemsnitlige salgspriser ab fabrik for de samarbejdsvillige EU-producenter til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg i 2007, faldt efterfølgende og vendte i 2009 tilbage til næsten samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode. Samlet set lå priserne på coated finpapir på et stabilt niveau i årenes løb.
Tabel 5
EU-producenternes priser
EU-producenternes priser
2006
2007
2008
2009/UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
692
717
691
695
Indeks
100
104
100
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.3.2. Lagre
(100)
Lagrene udgjorde ca. 10 % af produktionsmængden i UP. De samarbejdsvillige EU-producenter øgede deres lagre med 14 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2006 og 2007 og senere mellem 2008 og UP. Dette faldt navnlig sammen med stigningen i dumpingimport til lavpris fra Kina.
Tabel 6
Lagre
Lagre
2006
2007
2008
2009/UP
Lagre (ton)
278 265
298 547
296 387
318 489
Indeks
100
107
107
114
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.3.3. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
Beskæftigelse
Beskæftigelse
2006
2007
2008
2009/UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Arbejdskraftomkostninger (EUR pr. FTÆ)
54 053
54 948
57 026
58 735
Indeks
100
102
105
109
Produktivitet (enhed pr. FTÆ)
453
478
486
457
Indeks
100
106
107
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(101)
På grund af fabrikslukninger og konsolidering hos de samarbejdsvillige EU-producenter blev antallet af ansatte kraftigt reduceret med 11 % (næsten 900 job) i den betragtede periode. Det bemærkes, at ovenstående beskæftigelsestal for UP er højere på grund af de medarbejdere, som en af de samarbejdsvillige EU-producenter ansatte i begyndelsen af UP. Faldet i beskæftigelsen svarer til 20 %, hvis der ses bort fra disse ansættelsers indvirkning på indikatoren.
(102)
Man har opnået effektivitetsgevinster ved at nå og opretholde et højt output pr. ansat selv i en periode med omfattende afskedigelser i 2007 og 2008. Tilbagegangen i produktivitetsniveauet til 2006-niveauet i løbet af UP skal ses i lyset af de generelle tendenser i forbindelse med nedskæringer, hvor faldet i antallet af ansatte først følger efter faldet i produktionen med en vis forsinkelse. Arbejdskraftomkostningerne steg konstant med en samlet stigning på 10 % i løbet af den betragtede periode.
6.3.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
Tabel 8
Rentabilitet
2006
2007
2008
2009/UP
Rentabilitet
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Ændring (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Likviditet (1 000 EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Investeringer (1 000 EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Indeks
100
99
84
65
Investeringsafkast
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Ændring (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(103)
De samarbejdsvillige EU-producenter havde tab i årene 2006 til 2008, og den økonomiske situation blev først positiv i 2009, hvor verdensmarkedsprisen på papirmasse, den vigtigste råvare, faldt betydeligt som følge af den økonomiske krise. Faldet i prisen på papirmasse i 2009 var på 19 % i forhold til gennemsnitsprisen i 2008, hvilket blev anset for et usædvanligt stort fald, som bidrog direkte til den forbedrede økonomiske situation i undersøgelsesperioden.
(104)
Tendensen for likviditeten, som er producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Derfor viser likviditeten en usædvanlig kraftig stigning i løbet af UP på grund af de faldende priser på papirmasse. Investeringsafkastet udviklede sig negativt i lighed med de negative fortjenstresultater hos de samarbejdsvillige EU-producenter frem til 2008 og en positiv tendens inden for UP som følge af de ekstraordinære omkostningsbesparelser på grund af papirmassepriserne.
(105)
Af ovenstående fremgår det, at de samarbejdsvillige EU-producenters evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode, dog ikke i UP. Derfor faldt investeringerne med 35 % i den betragtede periode og begrænsede sig til installering af kraftvarmeanlæg, der har hjulpet EU-producenterne med at afbøde virkningerne af de konstante stigninger i energiomkostningerne.
6.3.3.5. Evne til at rejse kapital
(106)
Papirindustrien er overordnet set kendetegnet ved en stor gældsætning som følge af de betydelige faste anlægsinvesteringer. Som følge af tabene i størstedelen af den betragtede periode blev de samarbejdsvillige EU-producenters evne til at skaffe kapital og finansiere deres aktiviteter med rimelige finansieringsomkostninger også undergravet. Dette gjaldt navnlig i 2008, hvor en af de samarbejdsvillige EU-producenter måtte refinansieres med en betydelig risikopræmie, mens den mindste samarbejdsvillige producent gik i betalingsstandsning i 2008 og blev overtaget af en anden EU-producent.
6.4. Konklusion vedrørende skade
(107)
Det fremgår af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer som f.eks. produktionsmængde (- 20 %), kapacitetsudnyttelse (- 10 %), salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet (- 19 %) og markedsandel (- 5 procentpoint) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters økonomiske resultater som investeringsafkast og rentabilitet kraftigt påvirket frem til 2008. Den pludselige stigning i rentabiliteten i UP skyldes udelukkende det midlertidige og ekstraordinære fald i verdensmarkedspriserne på papirmasse i UP. Det bemærkes, at selv i UP var rentabiliteten meget lav og førte ikke til nogen ændring af konklusionen om, at de samarbejdsvillige EU-producenter befinder sig i en meget svag økonomisk position.
(108)
Undersøgelsen viste også, at ovenstående skadesbillede hovedsagelig kan forklares med, at de samarbejdsvillige EU-producenter trods deres omstruktureringsbestræbelser og produktivitetsforbedringer ikke var i stand til at hæve deres priser på coated finpapir til et niveau, der mere end blot dækker deres omkostninger. Dette skyldes især prisunderbuddet fra de kinesiske producenters side i UP, som havde store konsekvenser på et marked med stor prisgennemsigtighed. Det lykkedes de samarbejdsvillige EU-producenter i UP at nedbringe deres produktionsomkostninger gennem yderligere produktivitetsforbedringer og som følge af faldet i priserne på papirmasse, der hovedsagelig indtraf i anden halvdel af UP. Da der kom en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på markedet efter producenternes indsats for at løse den strukturelle overkapacitet gennem konsolidering og kapacitetsnedlægning, lykkedes det at holde priserne på coated finpapir på et stabilt niveau. Men de samarbejdsvillige EU-producenter var ikke i stand til at hæve deres salgspriser til et niveau, der kan sikre den nødvendige rentabilitet og sikre levedygtigheden på længere sigt.
(109)
Som omtalt i betragtning 17 ovenfor, hævdede en part, at coated finpapir, som anvendes til rotationstryk, burde have været omfattet af denne undersøgelse. Derfor hævdede parten, at da varen blev udelukket fra fastlæggelsen af væsentlig skade og analysen af udviklingstendenser, var skadesbilledet blevet fordrejet. På grundlag af konklusionerne i betragtning 20 og 22, dvs. at coated finpapir til brug i henholdsvis rotationspresser og fladtrykspresser er forskellige varer, blev påstanden dog afvist.
(110)
En part hævdede, at en af de samarbejdsvillige EU-producenters opkøb af en anden EU-producent i 2008 var tegn på, at denne samarbejdsvillige EU-producent har det rimeligt godt. Man bemærkede som udgangspunkt, at væsentlige skader vurderes på grundlag af situationen for EU-erhvervsgrenen og ikke er baseret på situationen for en enkelt producent. Som det konkluderes i betragtning 107 ovenfor, har de fleste skadesindikatorer udvist en negativ tendens, der tyder på, at EU-erhvervsgrenens situation er blevet forværret i den betragtede periode. Opkøbet blev desuden anset som et led i EU-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser i den betragtede periode. Under alle omstændigheder bemærkes det, at når man analyserer makroindikatorer som produktionsmængde, kapacitet, salgsmængde og markedsandel, har opkøbet haft en neutral virkning, eftersom man vurderer makroindikatorer for alle EU-producenter, som udgør EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 77. Disse faktorer vil med andre ord forblive uændrede i tilfælde af et ejerskifte.
(111)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Indledning
(112)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
7.2. Virkningerne af dumpingimporten
(113)
Det skal bemærkes, at EU's marked for coated finpapir er kendetegnet ved en høj grad af koncentration af købekraft og prisgennemsigtighed gennem pristilbud. Desuden er coated finpapir en råvare og rummer ikke mulighed for betydelige prisforskelle fra forskellige kilder. En stor del af produkterne sælges gennem forhandlere, der tvinger EU-erhvervsgrenen til at holde priserne på samme niveau som dumpingimport til lave priser. Derfor har priserne på importeret coated finpapir, hvoraf 35 % stammede fra Kina i UP, generelt haft stor indvirkning på prisniveauerne på EU-markedet.
(114)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten fra Kina steg dramatisk (+ 183 %) i den betragtede periode. Dumpingimporten fra Kina blev først fordoblet fra 2006 til 2007, mens priserne i 2007 var 2 % lavere end året før. I 2008 lå importen fra Kina stabilt, mens gennemsnitspriserne faldt med endnu 1 %. Importmængden fra Kina (+ 71 %) og markedsandelen (+ 120 %) steg igen dramatisk i UP med faldende underbudspriser (- 5 %), der lå 5,6 % under de samarbejdsvillige EU-producenters, og pressede dermed priserne på EU-markedet og forhindrede de samarbejdsvillige EU-producenter i at hæve deres priser til rentable niveauer.
(115)
Der erindres om, at forbruget i EU faldt med omkring 14 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen stod over for et betydeligt fald i salgsmængderne (19 %). Men faldet i salgsmængderne var langt mindre udtalt end faldet i efterspørgslen og førte til et tab af markedsandele på 5 procentpoint. Samtidig steg markedsandelen for kinesisk import med 3 procentpoint. Dette viser, at EU-erhvervsgrenens markedsandel stort set er blevet overtaget af dumpingimporten fra Kina.
(116)
Det konstante pres, som blev udøvet af dumpingimport fra Kina til lave priser på EU-markedet, blev derfor anset for at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse salgspriserne til de øgede råvareomkostninger, navnlig i 2008, hvor prisen på papirmasse nåede sit højdepunkt. Det førte til tabte markedsandele og fald i rentabiliteten hos EU-erhvervsgrenen.
(117)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i dumpingimport fra Kina til lave priser havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
7.3. Andre faktorers virkninger
7.3.1. Forbrugets udvikling på EU-markedet
(118)
Som nævnt i betragtning 82 steg EU-forbruget af coated finpapir først i 2007, hvorefter det faldt i 2008 og i UP. I den betragtede periode mistede hele EU-erhvervsgrenen markedsandele. En af de samarbejdsvillige eksportører i Kina hævdede, at de faldende salgsmængder og markedsandele hos EU-erhvervsgrenen skyldtes det faldende forbrug, der var forårsaget af den økonomiske krise og de elektroniske mediers fremmarch.
(119)
Selv om man ikke kan udelukke, at den negative udvikling i EU's forbrug, uanset årsag, mellem 2007 og UP har haft negative følger for EU-erhvervsgrenens salgsmængder og produktion, er det værd at bemærke, at det i samme periode og navnlig fra 2008 til 2009 lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres salgsmængder og markedsandele i kraft af pristrykket på markedet som følge af dumpingimporten. Derfor menes det, at EU-erhvervsgrenens forværrede økonomiske situation hovedsagelig skyldes stigningen i dumpingimporten fra Kina og underbudspolitikken, som praktiseres af de kinesiske eksportører, og ikke et faldende forbrug. Selv om den faldende efterspørgsel bidrog til skaden, kunne den ikke bryde årsagssammenhængen mellem de væsentlige skader og den stigende dumpingimport.
7.3.2. Råvarepriser
(120)
De gennemsnitlige produktionsomkostninger for de samarbejdsvillige EU-producenter steg svagt (2 %) mellem 2006 og 2008 og faldt med 5 % i UP. Undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige EU-producenters produktionsomkostninger ved fremstilling af coated finpapir generelt fulgte samme tendens som prisudviklingen for papirmasse, en af de vigtigste råvarer ved papirproduktion. Gennemsnitsprisen på papirmasse steg med 8 % mellem 2006 og 2008, hvorefter den faldt kraftigt fra udgangen af 2008 frem til den sidste måned i UP. Prisen på papirmasse lå i gennemsnit 19 % lavere i 2009 end året før.
(121)
Eftersom der ikke var tale om skadevoldende dumping, kunne man forvente, at priserne tilpasses regelmæssigt for at afspejle prisudviklingen for de forskellige produktionsfaktorer. Dette skete imidlertid ikke frem til 2008. Faktisk var EU-producenterne tvunget til at holde deres salgspriser nede, selv om priserne på papirmasse var stigende i 2008, for at kunne konkurrere med dumpingimport fra Kina til lave priser, hvilket medførte et markant fald i deres rentabilitet i samme periode. I UP forbedredes situationen som følge af det usædvanlige fald i priserne på papirmasse - mens priserne på coated finpapir kunne fastholdes på samme niveau. Men selv i denne ekstraordinære periode gav de fortsat meget lave fortjenstniveauer ikke de samarbejdsvillige EU-producenter mulighed for at komme sig oven på den fortsatte dumping. På trods af de faldende råvareudgifter kunne priserne stadig ikke hæves, så man kunne opnå de solide fortjenstmargener, der er nødvendige for disse kapitalintensive producenter.
(122)
Derfor konkluderes det foreløbig, at dumpingimporten fra Kina, der underbød de samarbejdsvillige EU-producenters priser, pressede priserne på EU-markedet og hindrede de samarbejdsvillige EU-producenter i at hæve deres salgspriser for at dække deres udgifter eller for at opnå en rimelig rentabilitet. I lyset af at råvarepriserne faldt betydeligt i UP, konkluderede man, at disse ikke kan have påvirket den væsentlige skade på EU-erhvervsgrenen i samme periode.
7.3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(123)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne tilføje EU-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Analysen viste, at de samarbejdsvillige EU-producenters eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter udgjorde en betydelig del af deres omsætning (ca. 27 %) i den betragtede periode. Selv om eksportsalgsmængderne også faldt med 9 % i den betragtede periode, var faldet i mængder mindre udtalt end faldet i salgsmængder på EU-markedet (19 %). Derfor fandt man, at faldet i eksportmængder ikke kan forklare den skade, som de samarbejdsvillige EU-producenter har lidt. Eftersom eksporten spiller en stor rolle med hensyn til at holde kapacitetsudnyttelsen på et højt niveau for at dække de store anlægsinvesteringer i maskineri, fandt man, at selv om eksportresultaterne blev forringet, havde eksporten samlet set en positiv effekt. Derfor fandt man, at selv om nedgangen i eksportaktiviteterne kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens overordnet set forværrede situation, afbødede de på den anden side tabene på EU-markedet og er således ikke af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og skaden for EU-erhvervsgrenen.
(124)
En part hævdede, at EU-erhvervsgrenen var udsat for et betydeligt fald i eksporten på grund af euroens styrke i forhold til US-dollaren, og at den skade, der skyldes denne faktor, ikke skal tilskrives importen fra Kina. Som det konkluderes ovenfor, er EU-erhvervsgrenens dårligere eksportresultater, uanset årsagerne hertil, ikke den væsentligste grund til den skade, som producenterne har lidt, og bryder dermed ikke den årsagssammenhæng, der fastslås i betragtning 117.
7.3.4. Import fra andre tredjelande
(125)
Udviklingen i importen fra andre tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, mellem 2006 og UP fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Import fra tredjelande
2006
2007
2008
2009/UP
Schweiz
Import (ton)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indeks
100
98
116
88
Markedsandel
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indeks
100
95
115
103
Pris (EUR pr. ton)
787
782
758
793
Indeks
100
99
97
105
Indonesien
Import (ton)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indeks
100
155
137
251
Markedsandel
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indeks
100
149
135
292
Pris (EUR pr. ton)
855
818
845
681
Indeks
100
96
99
80
Sydkorea
Import (ton)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indeks
100
145
103
102
Markedsandel
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indeks
100
139
102
118
Pris (EUR pr. ton)
562
669
664
618
Indeks
100
119
118
110
Alle andre lande
Import (ton)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indeks
100
121
107
172
Markedsandel
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indeks
100
117
106
199
Pris (EUR pr. ton)
962
860
914
824
Indeks
100
89
95
86
Kilde: Eurostat.
(126)
De største andre tredjelande, der eksporterer coated finpapir til EU-markedet er Schweiz, Indonesien og Sydkorea. Det fremgår af tendenserne for importmængder, at stigningen i importen fra Kina var mere markant end fra nogen af de øvrige tredjelande. Importen fra Schweiz blev solgt til betydeligt højere priser end importerede produkter fra Kina. De schweiziske produkters markedsandel lå forholdsvis stabilt, undtagen i 2008, hvor den steg midlertidigt til over 4 %, inden den faldt tilbage tæt på 2006-niveauet i UP. Importeret coated finpapir fra Schweiz bestod hovedsagelig af produktionen fra én virksomhed, der ejes af en af de samarbejdsvillige EU-producenter, og de højere enhedspriser kan skyldes forskellige produktsortimenter og salgsstrukturer. Importen fra Indonesien kom også ind i EU til højere priser end de kinesiske produkter med undtagelse af UP, hvor priserne faldt, efter al sandsynlighed i høj grad som følge af de faldende priser på papirmasse. Den heraf følgende stigende import, som imidlertid mængdemæssigt forblev på et lavt niveau i løbet af UP, førte til en markedsandel, der ligeledes lå på et lavt niveau i samme periode. Importen til EU fra Sydkorea var beskeden i den betragtede periode, og markedsandelen lå på et stabilt niveau. Selv om de koreanske importpriser var sammenlignelige med importpriserne fra Kina, udviste de koreanske priser ikke en konstant faldende tendens, som den kinesiske import gjorde i hele den betragtede periode. Importen fra alle andre lande skete til betydeligt højere priser end importen fra Kina, og importmængderne var lave.
(127)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
7.3.5. Strukturbestemt overkapacitet
(128)
En samarbejdsvillig eksportør i Kina anførte, at skaden på EU-erhvervsgrenen skyldes EU-erhvervsgrenens overkapacitet. EU-erhvervsgrenens kapacitetsreduktion og konsolidering var derfor ikke en konsekvens af den kinesiske import, men skal ses som en forholdsregel imod overkapaciteten. Men undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode, navnlig i 2008, trods omstruktureringerne, fordi EU-erhvervsgrenen som skitseret ovenfor i betragtning 113-117 stadig var ude af stand til at hæve priserne til et niveau, der lå højere end udgifterne. Denne situation skyldes hovedsagelig prispresset fra dumpingimporten, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Dette argument måtte derfor afvises.
7.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(129)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Kina til lave priser. Desuden blev det konstateret, at denne import skete til dumpingpriser, der lå betydeligt under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(130)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Kina til lave priser var sammenfaldende med et generelt fald i efterspørgslen i EU i perioden mellem 2006 og UP, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-producenternes markedsandel i samme periode. Samtidig kunne der iagttages en negativ udvikling i de vigtigste indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation som beskrevet i betragtning 107.
(131)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(132)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
8. UNIONENS INTERESSER
8.1. Indledende bemærkning
(133)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for EU-producenter, importører, handlende og distributører samt brugere af den pågældende vare samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
8.2. EU-erhvervsgrenen
(134)
EU-erhvervsgrenen består af 14 kendte producenter, der skønnes at stå for omkring 98 % af EU's produktion af coated finpapir i henhold til CEPIFINE. Producenterne er beliggende i forskellige EU-medlemsstater og beskæftiger direkte mere end 11 000 personer i forbindelse med den pågældende vare.
(135)
To af de kendte producenter protesterede mod iværksættelsen af undersøgelsen, men fremkom ikke med yderligere oplysninger og samarbejdede ikke ved undersøgelsen. Ud fra de foreliggende oplysninger og navnlig på grundlag af oplysningerne fra CEPIFINE, som viste, at EU-erhvervsgrenens situation blev forværret, kan man imidlertid med rimelighed gå ud fra, at disse to virksomheder også blev påvirket negativt af dumpingimporten. Den manglende samarbejdsvilje blev derfor ikke opfattet som et tegn på, at deres situation skulle adskille sig fra de øvrige EU-producenters.
(136)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Især skadesindikatorer vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters økonomiske resultater som f.eks. rentabilitet og investeringsafkast blev påvirket negativt trods en lille forbedring i UP. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(137)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive og rimelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på coated finpapir, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for den økonomiske situation og rentabilitet.
(138)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af coated finpapir med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
8.3. Importører og forhandlere
(139)
Der blev udsendt spørgeskemaer til 14 kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere i EU, der blev nævnt i klagen. I løbet af undersøgelsen gav flere andre forhandlere (også kaldet handlende hos erhvervsgrenen) sig til kende. I sidste ende samarbejdede 19 virksomheder ved undersøgelsen, selv om nogle af disse respondenter kun fremlagde delvise oplysninger. Man konstaterede, at importørerne også optrådte som forhandlere på markedet, så derfor vil alle disse parter i det følgende blive betegnet »handlende«.
(140)
Undersøgelsen viste, at alle handlende købte coated finpapir fra flere kilder og hovedsagelig fra EU-producenter. Fem handlende købte aldrig eller kun lejlighedsvis importeret coated finpapir fra Kina. De syv virksomheder, der fremlagde kvantitative oplysninger om deres køb af den pågældende vare, repræsenterede i alt 47 % af den samlede import fra Kina. Importen, herunder importen fra Kina, udgjorde kun en begrænset andel af deres samlede aktiviteter, og en eventuel negativ virkning af de foreslåede foranstaltninger vil derfor efter al sandsynlighed være ubetydelig. Alle handlende erklærede, at coated finpapir fremstillet i EU og Kina havde stort set samme kvalitet og var substituerbart. Undersøgelsen bekræftede endvidere, at der findes et stort antal andre importkilder, og at forhandlerne kan skifte til disse andre leverandører, i det mindste på længere sigt.
(141)
To importerende forhandlere købte størstedelen af deres coatede finpapir fra kinesiske kilder. Begge virksomheder gav udtryk for, at de ville have svært ved at købe produkter fra EU-producenter, fordi der ville være traditionelle salgskanaler, fordi producenterne ville kræve minimumsordrestørrelser, og distributionsaftaler, der skal overholdes. Dette påvirkede imidlertid ikke adgangen til coated finpapir fra EU-producenter direkte, eftersom disse havde tilstrækkelig ledig kapacitet. Dette argument måtte derfor afvises.
(142)
Med hensyn til muligheden for at skubbe eventuelle prisstigninger over på kunderne henviste alle de samarbejdsvillige forhandlere til den kraftige prisgennemsigtighed på EU-markedet og erklærede, at de kun ville kunne hæve deres salgspriser over for slutkunderne, hvis det generelle prisniveau i EU blev højere. På dette grundlag og eftersom hensigten med antidumpingtold bl.a. er at hæve prisniveauet i EU til et niveau, hvor omkostningerne dækkes ind, forventes det, at importørerne i det mindste delvis vil kunne skubbe eventuelle prisstigninger som følge af antidumpingtolden over på deres kunder. Det skal også bemærkes, at man som nævnt ovenfor konstaterede, at den kinesiske import kun udgør en meget lille andel af forhandlernes samlede forretninger, og at virkningen af antidumpingtolden overordnet set vil være ubetydelig. Endelig finder man også, at importørerne opnår en højere rentabilitet på videresalg af coated finpapir fra producenterne i Kina, og at de derfor vil kunne tjene mindre ved at påtage sig i det mindste en del af prisstigningen.
(143)
Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning generelt på importørerne og forhandlerne.
8.4. Brugerne
(144)
Det blev udsendt spørgeskemaer til otte kendte brugere i EU, der stod nævnt i klagen. Under undersøgelsen gav flere andre brugere sig til kende. I alt 17 virksomheder besvarede spørgeskemaet helt eller delvis. Disse virksomheder er beliggende over hele EU og repræsenterer trykkeri- og forlagsbrancherne. Eftersom markedsbetingelserne og omkostningsstrukturerne vurderes til at være forskellige for trykkerier og forlag, blev virkningen af foranstaltningerne analyseret separat for hver gruppe.
8.4.1. Trykkerier
(145)
I alt ni trykkerier, de fleste SMV'er, bidrog med grundlæggende oplysninger. I henhold til disse oplysninger kunne man fastslå, at overordnet set var coated finpapirs andel af de samlede omkostninger ved fremstilling af trykte materialer forholdsvis stor, dvs. omkring 40 % i gennemsnit. De fleste samarbejdsvillige trykkerier var først for nylig begyndt at anvende kinesisk papir, flere af dem først efter UP. Det blev bekræftet, at coated finpapir fremstillet i EU og i Kina har en tilsvarende kvalitet, og at der foregår en kraftig priskonkurrence mellem forhandlerne.
(146)
Alle trykkerier erklærede, at enhver prisforhøjelse ville have betydelige negative følger for deres rentabilitet. Man hævdede, at trykkerierne allerede er under pres på grund af strukturel overkapacitet, og at enhver forhøjelse af indkøbspriserne på coated finpapir ville lægge yderligere pres på disse producenter. I denne forbindelse skal det bemærkes, at i lyset af de begrænsede mængder af kinesisk coated finpapir, som trykkerierne anvender (idet de stadig henter størstedelen af det coatede finpapir, de skal bruge, hos EU-producenter), blev de direkte virkninger af en eventuel told anset for ubetydelige. Hvad angår den generelle prisstigning på EU's marked, fandt man, at denne prisstigning ville påvirke alle økonomiske aktører og dermed have en neutral indvirkning.
(147)
Nogle trykkerier hævdede, at antidumpingtold ville medføre knaphed på markedet og længere leveringstider. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne og mellemmændene er i stand til at dække efterspørgslen på markedet. På grundlag af ovenstående og navnlig eftersom denne påstand ikke kunne dokumenteres, blev det afvist.
8.4.2. Forlag
(148)
Fra forlagssektoren indkom der seks spørgeskemabesvarelser fra virksomhederne. Kun en enkelt virksomhed foretog mindre indkøb af coated finpapir med oprindelse i Kina i UP. Fire af virksomhederne fremlagde kvantitative oplysninger om deres brug af coated finpapir.
(149)
Generelt blev det konstateret, at de varer, hvortil der anvendes coated finpapir, i gennemsnit tegnede sig for 16 % af den samlede omsætning hos disse virksomheder, og at den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på ca. 12 %. Desuden blev det konstateret, at de seks virksomheder indkøbte coated finpapir hovedsagelig hos EU-producenterne, mens kun en af dem benyttede coated finpapir importeret fra Kina. En anden begyndte først at købe kinesiske produkter efter UP. Derfor og navnlig i lyset af de begrænsede mængder af coated finpapir med oprindelse i Kina, der anvendes i denne sektor, vil indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for import fra Kina efter al sandsynlighed ikke have nogen større indvirkning på forlagssektoren i almindelighed. Man konstaterede desuden, at disse virksomheder er rentable og har bedre mulighed for at skubbe prisstigninger over på deres kunder på grund af brugen af kundebestemt og kundeudvalgt papir, hvor det er mere almindeligt at bruge papir til fremstillingen, som kunden selv køber. Endelig har forlagene større købekraft på grund af stordriftsfordelene.
(150)
Tre sammenslutninger af trykkerier fremsendte skriftlige bemærkninger. To modsatte sig indførelsen af told og hævdede, at enhver prisstigning ville føre til højere udgifter og dermed til forringet konkurrenceevne og tab af arbejdspladser hos leverandører. De hævdede, at der er tale om en stærk krydselasticitet mellem trykte produkter og produkter på elektroniske medier, hvilket betyder, at alle prisstigninger vil betyde indskrænkninger af dette segment. Undersøgelsen viste, at der findes adskillige segmenter med forventet vækst inden for papirprodukter, og at segmentet for trykpapir af høj kvalitet, hvor coated finpapir især anvendes, stadig vokser. Påstanden om, at tabene ville blive skubbet over på leverandørmarkedet, er uklar og blev ikke underbygget af nogen form for oplysninger eller dokumentation. Desuden påviste undersøgelsen ikke nogen betydelig indvirkning på forlagene, som især købte papir fra andre kilder end Kina. Påstanden blev derfor afvist.
(151)
Hvis man tager ovenstående i betragtning, forekommer indvirkningen på brugerne i de to industrisektorer generelt begrænset, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra Kina. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af coated finpapir med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
8.5. Konklusion om Unionens interesser
(152)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af coated finpapir med oprindelse i Kina.
9. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(153)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-producenterne yderligere skade ved dumpingimport.
(154)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(155)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som det fremføres af klageren, må man foreløbig konstatere, at en fortjenstmargen på 8 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-producenterne kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(156)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenterne på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 8 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(157)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos de eksporterende producenter fra Kina og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-producenterne på EU-markedet i UP. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
9.2. Midlertidige foranstaltninger
(158)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på import af varer med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(159)
Derfor gælder følgende skadestærskel og dumpingmargenerne samt følgende foreslåede satser for den midlertidige antidumpingtold for Kina udtrykt i cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
39,1 %
39,1 %
Alle andre virksomheder
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
10. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(163)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at konklusionerne vedrørende denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på coated finpapir, som er papir eller pap, der er coated på den ene side eller begge sider (undtagen kraftpapir eller kraftpap), i enten ark eller ruller og med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, og med en glans på mere end 84 (målt i henhold til ISO 2470-1), som i øjeblikket hører under KN-kode ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 og ex 4810 99 90 (Taric-kode 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 og 4810999020) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
Den midlertidige antidumpingtold vedrører ikke ruller, der kan anvendes i rotationspresser. Ruller, der kan anvendes i rotationspresser, defineres som ruller, der, når de testes i henhold til ISO-testen ISO-standard 3783:2006 om fastlæggelse af papirets rivefasthed - en metode med accelereret hastighed med anvendelse af IGT-testeren (elektronisk model), giver et resultat på under 30 N/m ved måling i papirets tværsnit og et resultat på under 50 N/m ved måling i løberetningen. Den midlertidige antidumpingtold vedrører heller ikke multiplekspapir og multiplekskarton.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Tarictillægskode
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina
19,7 %
B001
Alle andre virksomheder
39,1 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2010.
A BIZOTTSÁG 1042/2010/EU RENDELETE
(2010. november 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó fényezett finompapír behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. február 18-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy az érintett ország) származó fényezett finompapírnak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás indítására azt követően került sor, hogy a Finompapírgyártók Európai Szövetsége (CEPIFINE) (a továbbiakban: panaszos) 2010. január 4-én panaszt nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek termelése a fényezett finompapír teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat és egy gyártói szövetséget (egy papíripari szövetséget), az érintett ország képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. A Bizottság az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) gyártóit és egy gyártói szövetséget (egy papíripari szövetséget), valamint egy későbbi szakaszban egy thaiföldi gyártót is értesített az eljárás megindításáról, mivel mind az USA, mind Thaiföld felmerült mint lehetséges analóg ország. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel az érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban történő mintavételt javasoltak. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért minden exportáló gyártót, illetve az ezekből alakult ismert papíripari szövetséget, valamint minden ismert uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adja meg az alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2009. január 1. és 2009. december 31. között folytatott tevékenységéről (az alábbi 2.1. szakaszban meghatározottak szerint).
(5)
Az alábbi (28) preambulumbekezdésben foglaltak szerint két kínai exportáló gyártói csoport megadta a kért információkat és beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában. A fentiek alapján úgy határoztak, hogy nincs szükség mintavételre a kínai exportáló gyártókat illetően.
(6)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók saját belátásuk szerint piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérhessenek, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Az alábbi (33) és (53) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók egy csoportja piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint, illetve egyéni elbánást arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felel meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, míg a kínai exportáló gyártók másik csoportja egyéni elbánást kért.
(7)
Az alábbi (29) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság úgy határozott, hogy az uniós gyártók tekintetében nem szükséges mintavétel.
(8)
Az alábbi (30) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság úgy határozott, hogy a független importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel.
(9)
A Bizottság kérdőívet küldött az összes ismert érintett félnek és minden olyan egyéb félnek, aki ezt az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül kérte, azaz a panaszosnak, más ismert uniós gyártóknak, az ismert kínai exportáló gyártóknak és egy gyártói szövetségnek (egy papíripari szövetségnek), az érintett ország képviselőinek, az ismert importőröknek, az ismert felhasználóknak, az USA-beli ismert gyártóknak, egy USA-beli gyártói szövetségnek (egy papíripari szövetségnek) és egy thaiföldi gyártónak.
(10)
A kínai exportáló gyártók két csoportja, a panaszos szövetség (Finompapírgyártók Európai Szövetsége [CEPIFINE]), a négy panaszos és egy további uniós gyártó, tizenhat független importőr és kereskedő, tizenhét felhasználó, három nyomda- és papíripari szövetség, valamint egy USA-beli (analóg országbeli) gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet és az egyéb beadványokat.
(11)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók és szövetségük
-
CEPIFINE, Brüsszel, Belgium,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brüsszel, Belgium,
-
LECTA Csoport (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Olaszország; CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Franciaország és TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Spanyolország), Barcelona, Spanyolország,
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Olaszország és kapcsolatban álló vállalatai, Burgo Distribuzione srl, Milánó, Olaszország és Ebix sa, Barcelona, Spanyolország,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Németország.
b)
Kínai exportáló gyártók:
1.
Sinar Mas Paper (China) Investment Co., Ltd, az Asia Pulp & Paper Group („APP”) holdingvállalata;
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang város, Jiangsu tartomány, Kína,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou város, Jiangsu tartomány, Kína,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo város, Zhejiang tartomány, Kína,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo város, Zhejiang tartomány, Kína;
2.
Chenming Paper Group (a továbbiakban: Chenming);
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang város, Shandong tartomány, Kína,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang város, Shandong tartomány, Kína;
c)
A kínai exportáló gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hongkong,
-
Chenming (HK) Limited, Hongkong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Olaszország;
d)
Uniós importőrök:
-
Cartaria Subalpina, Torino, Olaszország,
-
Middleton Paper, Walsall, Egyesült Királyság,
-
Paperlinx, Northampton, Egyesült Királyság.
(12)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánás hiányában megállapítsák a kínai exportáló gyártó részére a rendes értéket, a rendes értéknek egy analóg országból - ebben az esetben az USA-ból - származó adatok alapján történő megállapítása céljából a következő vállalat telephelyén ellenőrző látogatásra került sor:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(13)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(14)
Az érintett termék a KNK-ból származó, jelenleg az ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 és ex 4810 99 90 KN-kód alá tartozó fényezett finompapír, vagyis az egyik vagy mindkét oldalán fényezett papír vagy karton (kivéve a nátronpapírt vagy -kartont), ívekben vagy tekercsekben, melynek tömege legalább 70 g/m2 és legfeljebb 400 g/m2, fehérítési foka pedig 84-nél nagyobb (az ISO 2470-1 szerint mérve) (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Az érintett termék jó minőségű, általában írott anyagok, mint például magazinok, katalógusok, éves jelentések, évkönyvek nyomtatásához használt papír vagy karton. Az érintett termék az íves (cut star) nyomtatógépekben való használatra alkalmas íveket és tekercseket is magában foglalja. Az íves nyomdagépekben való használatra alkalmas tekercseket (vágótekercsek) a nyomtatás előtt darabokra kell vágni, éppen ezért ezek helyettesíthetők, és az ívekkel közvetlenül versenyző termékek.
(16)
Az érintett termék nem foglalja magában a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercseket. A rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsek olyan tekercsek, melyek esetében az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett, a szakadási nyúlás meghatározásához szükséges (gyorsított sebességű módszer szerint, IGT-tesztkészülék [elektromos modell] alkalmazásával végzett) teszt eredménye 30 N/m-nél alacsonyabb értéket mutat a papír keresztirányban (cross-direction, CD) való mérésekor és 50 N/m-nél alacsonyabb értéket a gyártási irányban (machine direction, MD) való méréskor. Az íves nyomdagépekben használt tekercsekkel szemben a rotációs gyorssajtóhoz használt tekercseket általában közvetlenül a nyomdagépbe vezetik be, és nem vágják fel előzetesen.
(17)
Az egyik fél azt állította, hogy a vizsgálati termékkört túl szűken határozták meg, és a rotációs gyorssajtóban való használatra alkalmas tekercsekben árult érintett terméket is tartalmaznia kellene. A fél állítása szerint a rotációs gyorssajtóhoz használt tekercsek és e vizsgálat körébe tartozó termékek (vágótekercsek és ívek) azonos alapvető műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és egymástól nem különböztethetők meg. Azt állította továbbá, hogy mindkettőt használják magas minőségű nyomtatáshoz, és így ezek bizonyos mértékben felcserélhetők egymással.
(18)
A fenti állítással szemben azonban a vizsgálat megerősítette, hogy valóban különbségek állnak fenn a rotációs gyorssajtóhoz használt tekercsek és az íves nyomdagépekben használt tekercsek műszaki és fizikai jellemzői között, például a nedvességet és a merevséget illetően. A vizsgálat alátámasztotta azt is, hogy a fenti (16) preambulumbekezdésben felsorolt műszaki tulajdonságok egyedül a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsekre jellemzők. A fenti különbségek következtében a rotációs gyorssajtóhoz használt és az íves nyomdagépekben használt papírok nem használhatók ugyanazon típusú nyomdagépben, és így egymással nem cserélhetők fel. Megjegyzendő, hogy valamennyi fél egyetértett abban, hogy a két papírtípus eltér felületi és szakítószilárdságukban.
(19)
A szóban forgó fél továbbá azt állította, hogy az ügyfelek az érintett termék piacát egységes piacnak tekintik, függetlenül attól, hogy a terméket ívekben, vágótekercsekben vagy rotációs tekercsekben árusítják, azaz a forgalmazási csatornák ugyanazok. Az említett termékcsoportok eltérő műszaki jellemzői csak minimális árkülönbségeket eredményeznek.
(20)
A vizsgálat igazolta azonban azt is, hogy a két tekercstípus gazdasági szempontból sem cserélhető fel egymással, mivel a rotációs gyorssajtóhoz használt tekercseket nagy mennyiségű nyomtatási feladatokhoz használják, általában megrendelésre készítik és azok adott időpontban történő leszállítást igényelnek, így ezeket a termékeket nem közvetítők raktározzák, hanem közvetlenül a végfelhasználókhoz szállítják, azaz más értékesítési csatornán keresztül értékesítik őket, mint az íves nyomdagépekhez használt tekercseket. Az eltérő gyártási folyamat és a nyomtatási folyamat eltérő mértékű gazdaságossága jól érzékelhető árkülönbségekhez vezet.
(21)
Ennek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.
(22)
Ugyanazon fél állítása szerint a szakadási nyúlás nem a legmegfelelőbb műszaki jellemző a termékek közötti különbségtétel szempontjából, mivel ez a vizsgálat általános jellegű, és a vizsgált papír nedvességtartalma is befolyásolhatja a vizsgálati eredményeket. Ugyanezen fél szerint a rotációs gyorssajtóban való használatra szánt érintett termék mintáján (többek között az uniós ágazat által előállított termékeken is) végzett néhány más vizsgálat alapján megállapítható, hogy a jelenlegi termékmeghatározás ezeket a termékeket nem fedi le, ami véleménye szerint azt bizonyítja, hogy a szakadási nyúlás kritériuma nem alkalmas a rotációs gyorssajtóban, illetve az íves nyomdagépekben való használatra szánt fényezettfinompapír-fajták megkülönböztetésére. Egyrészt nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta volna, hogy az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett vizsgálatok eredményei a papír nedvességtartalma miatt nem lennének megbízhatók. Másrészt ami a rotációs gyorssajtóba szánt érintett termék mintáinak vizsgálatát illeti, e vizsgálatokat nem független szakértő végezte, ezért megállapítható, hogy nem elég megbízhatók és tárgyilagosak ahhoz, hogy következtetéseket lehessen levonni belőlük. Ezért a szakadási nyúlást egyelőre megbízható műszaki jellemzőnek tekintettük, amely alapján különbséget lehet tenni a rotációs gyorssajtóba és az íves nyomdagépekbe szánt érintett termék között.
(23)
A vizsgálat során egyes felek azt is állították, hogy a többrétegű papírt és a többrétegű kartont (amelyek meghatározása a következő preambulumbekezdésben szerepel) ki kell zárni a vizsgálatból. Állításuk szerint a többrétegű papír és a többrétegű karton eltérő fizikai jellemzőkkel rendelkezik: több rétegből állnak, merevebb és kisebb a sűrűségük, illetve a rendeltetésük is eltérő, mivel általában összecsukható kartondobozokhoz és csomagolóanyagokhoz használják őket. Ezek a felek azt is állították, hogy az egyrétegű és a többrétegű karton könnyen megkülönböztethető fizikai megjelenésük alapján.
(24)
A 4805 vámtarifaszámhoz fűzött HR-magyarázatban található meghatározás szerint a többrétegű papír és a többrétegű karton olyan termékek, amelyeket kettő vagy több réteg nedves rostanyag összepréseléséből nyernek, amely rétegek közül legalább az egyik a többitől eltérő jellemzőkkel bír. E különbségek adódhatnak a felhasznált rostanyagok jellegéből (pl. újrahasznosított hulladék), a gyártási módszerből (pl. mechanikai vagy vegyi), illetve, amennyiben a rostanyagok tulajdonságai és gyártási eljárásuk is megegyeznek, a feldolgozottságuk fokától (pl. fehérítetlen, fehérített vagy színezett).
(25)
A vizsgálat megállapította, hogy a többrétegű papírnak és kartonnak valóban van néhány eltérő fizikai és műszaki jellemzője - például több réteg rostanyagból állnak, ami merevebbé teszi őket. A többrétegű papírt és kartont eltérő gyártási módszerrel állítják elő, amihez más típusú papírgyártó gép szükséges, mint a fényezett finompapír gyártásához, mivel a gyártási folyamat során több réteg rostanyagot préselnek össze egyetlen termékké. A többrétegű papírt és kartont a fényezett finompapírhoz képest más területeken használják fel (főként csomagoláshoz), míg az utóbbit reklámanyagok, magazinok stb. magas minőségű nyomtatásához. Így a Bizottság ideiglenesen megállapította a (24) preambulumbekezdésben meghatározott többrétegű papírról és kartonról, hogy nem érintett termék. Következésképpen a többrétegű papír és karton behozatalára vonatkozó, korábban említett KN-kódokat ideiglenesen ki kell zárni a vizsgálat köréből.
(26)
Egy kínai gyártó azt állította, hogy a kartonokat ki kell zárni a vizsgálatból, mert nem felelnek meg a finompapír fogalmának (függetlenül attól, hogy fényezettek-e vagy sem), hiszen különböznek a finompapírtól a súlyukat, a vastagságukat és a merevségüket illetően. Megállapították, hogy a „karton” kifejezést általában olyan papírra használják, amelynek magas a szilárdsága (ami a papírt általában nehezebbé teszi), azaz a „karton” köznapi értelemben olyan papír, amelynek az alaptömege 224 g/m2-nél nagyobb. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a tömegbeli különbségnek nincs jelentős hatása az olyan fizikai és műszaki jellemzőkre és végfelhasználásra, amely az érintett terméktől megkülönböztethetővé tenné. A Bizottság azt is megállapította, hogy a (14) preambulumbekezdésnek megfelelően minden olyan fényezett finompapír, amelynek a tömege legalább 70 g/m2, de nem több, mint 400 g/m2, kifejezetten beletartozik az érintett termék meghatározásába. Ezért a kartont ideiglenesen érintett terméknek kell tekinteni.
2.2. Hasonló termék
(27)
Megállapították, hogy a kínai piacon, az ideiglenesen analóg országnak tekintett USA piacán, továbbá az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket ideiglenesen hasonló terméknek tekintik az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.
3. MINTAVÉTEL
3.1. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(28)
Csak két kínai exportáló gyártói csoport válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt mintavételi adatokat kérő felhívásra. Az egyik csoport (Chenming) két egymással kapcsolatban álló exportáló gyártót, míg a másik csoport (APP) négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártót képvisel. Az együttműködő exportáló gyártók képviselik az érintett termék KNK-ból az Unióba irányuló teljes exportját. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy határozott, hogy a kínai exportáló gyártók körében nincs szükség mintavételre.
3.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(29)
Tekintettel az érintett uniós gyártók nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban történő mintavételt javasolt. A benyújtott tájékoztatások vizsgálatát követően, valamint figyelembe véve, hogy csak négy uniós gyártó válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül, a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre. A Bizottság a négy közreműködő gyártót (amelyek a teljes gyártás 61 %-át végzik) a lenti (77) preambulumbekezdésben meghatározott uniós ágazatra nézve reprezentatívnak ítélte. A közreműködő vállalatok által megadott információkat a helyszínen ellenőrizte, és a (90) preambulumbekezdés tárgyát képező mikromutatók céljára felhasználta.
3.3. Mintavétel a független importőrök körében
(30)
Tekintettel az érintett importőrök nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban történő mintavételt javasolt. A benyújtott tájékoztatások vizsgálatát követően, valamint figyelembe véve, hogy kevés importőr jelezte az együttműködési szándékát, a Bizottság azonban úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre.
4. DÖMPING
4.1. Általános módszertan
(31)
Az együttműködő kínai exportáló gyártók körében az alábbiakban meghatározott általános módszertant alkalmazták.
4.2. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak;
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(33)
Csak egy kínai exportáló gyártói csoport (az APP) kért piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint. A fél harminchárom piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmet nyújtott be a négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártója és egy sor további, az érintett termék előállításához kapcsolódó vállalat, így cellulózgyárak, vegyipari vállalatok, erdészeti vállalatok (beszállító gyártók) és a belföldi kereskedelmi vállalatok vonatkozásában.
(34)
Mivel sok, a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelem érkezett, az előzetes vizsgálatot tekintve indokoltnak tűnt a helyszíni ellenőrzéseket a csoport négy exportáló gyártójára korlátozni.
(35)
A Bizottság a négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó telephelyén megvizsgálta a szükségesnek ítélt információkat, és ellenőrizte a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmekben benyújtott adatokat.
(36)
A Bizottság megállapította, hogy nem adható piacgazdasági elbánás, mert egyik kérelmező sem felel meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott első, második és harmadik kritériumnak.
(37)
Az első kritériumra vonatkozóan megállapították, hogy az üzleti döntések és a költségek terén eltérések vannak. Számos esetben nem volt igazolható, hogy a vállalat üzletrészeinek átruházása fizetés ellenében történt. Ezenkívül nem értékelték külön-külön az állami tulajdonban álló részvényesektől vagy az egymással kapcsolatban álló felektől származó, befektetett eszközök, földterület vagy kiadások formájában nyújtott és üzletrészre átváltott hozzájárulásokat sem. Egy esetben az egyik állami tulajdonban álló részvényes az APP csoport egy vállalata részére nem piaci áron adott át üzletrészeket. A költségeket tekintve a vizsgálat azt állapította meg, hogy - figyelembe véve a csoport által a nyersanyag-ráfordítások nyilvántartására használt módszert - nem állnak rendelkezésre a nagyobb nyersanyagbeszerzések költségére vonatkozó bizonyítékok. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó nem igazolta, hogy megfelel az első kritériumnak.
(38)
A második kritériumot illetően megállapították, hogy az alapvető nemzetközi számviteli standardok, különösen az IAS 1 alapelveit figyelmen kívül hagyták mind az elszámolásokban, mind pedig azok könyvvizsgálatakor (például a költség-haszon összevetés elve, az ellentételezés, az óvatosság elvének és a tranzakciók tárgyilagos ismertetésének hiánya), ami miatt megkérdőjelezhető a vállalat könyvelésének hitelessége. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó nem igazolta, hogy megfelel a második kritériumnak.
(39)
A harmadik kritériumot illetően a vizsgálat megállapította, hogy jelentős torzulások állnak fenn a négy egymással kapcsolatban álló gyártó földhasználati jogai tekintetében. Ezekből az következik, hogy a földhasználati jogokat nem a piacgazdaság feltételeivel összhangban nyújtották és tartják fenn. A helyszínen azt is megállapították, hogy jelentős torzulások tapasztalhatók a négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó részére a kínai bank-, illetve pénzügyi szektor által nyújtott hitelezés területén is. A legtöbb hitelt olyan bankok nyújtották, amelyekben az állam jelentős tulajdonrésszel rendelkezik, és egyértelmű jelek utalnak arra, hogy a pénzintézetek az általános állami iparpolitikai intézkedések figyelembevételével állapították meg a csoport hitelképességét, ezért olyan vállalatoknak nyújtottak hitelt, amelyek rossz pénzügyi helyzetben voltak. A fenti megállapításokat figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó nem igazolta, hogy megfelel a harmadik kritériumnak.
(40)
Az APP és az uniós gyártók lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket a fenti megállapításokkal kapcsolatban.
(41)
Az uniós gyártók a fenti megállapításokkal egyetértettek. A kínai exportáló csoport által a piacgazdasági elbánás nyújtásával kapcsolatban felhozott érveket ők is vitatták, mert a Bizottság jelenleg szubvencióellenes vizsgálatot is folytat.
(42)
A kínai exportáló csoport nem értett egyet a fenti megállapításokkal.
(43)
Az első kritériummal kapcsolatban arra hivatkoztak, hogy nem relevánsak a csoporthoz tartozó vállalatok üzletrész-átruházásai és az azokra vonatkozó kifizetések, mivel a kritérium azt írja elő, hogy a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás értékelésében jelzett hiányosságok (azaz az üzletrész-átruházások kifizetésére vonatkozó bizonyítékok hiánya, az állami tulajdonban álló részvényesek részére az üzletrész-átruházásért fizetett indokolatlanul alacsony összegek, a hozzájárulásként nyújtott eszközök független értékelésének hiánya) hatással vannak az üzleti döntésekre. Ezenfelül az, hogy egy vállalat el tudja kerülni az üzletrész-átruházások kifizetését, a jegyzett tőkéjében alul-/felülértékelt eszközöket alkalmaz, és az állami tulajdonban álló vállalatokkal olyan üzletrész-átruházásokat hajt végre, amelyeknek nincs gazdasági magyarázatuk vagy indokuk, akkor közvetlen hatást gyakorol a pénzügyi helyzetére és azon képességére, hogy döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg.
(44)
A nyersanyagokkal kapcsolatban arra hivatkoztak, hogy a Bizottságnak ki kellett volna vizsgálnia, hogy a kínai csoport nyersanyag-beszállítóinak beszerzései piaci értéken történtek-e. Azt is állították, hogy a Bizottság megállapításai helytelenek. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a vizsgálat megállapította, hogy gyakorlatilag lehetetlen nyomon követni azt, hogy a csoport mennyit fizet nyersanyag-beszerzés esetén.
(45)
A második kritériummal kapcsolatban arra hivatkoztak, hogy a kínai számviteli szabványokat az Unió a nemzetközi pénzügyi beszámolási és számviteli standardokkal (IFRS/IAS) egyenértékűnek ismerte el. Fontos, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos értékelés a nemzetközi számviteli standardok és a nem a kínai számviteli szabványok alapján történik. Mindenesetre és különös tekintettel a két szabványrendszer közötti hivatkozott egyenértékűségre, elvárható lett volna az, hogy az e vonatkozásban talált hiányosságokat a könyvvizsgáló fel tudja fedni. Az APP vitatatta, hogy a vállalatai megsértik a piacgazdasági elbánás értékelésében említett nemzetközi számviteli standardok elemeit (a költség-haszon összevetés elve, a tranzakciók tárgyilagos ismertetésének elve és az ellentételezés). A benyújtott észrevételek azonban nem ingatják meg a vizsgálat megállapításait.
(46)
A harmadik kritériumra és különösen a földhasználati jogokra vonatkozóan arra hivatkoztak, hogy ez a kritérium a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásokra vonatkozik, és nem arra a fajta állami beavatkozásra, amely a piacgazdasággal rendelkező országokban megszokott. Így azt állították, hogy a földhasználati jogok juttatásával kapcsolatban jelzett torzulások nem csak a KNK-ra jellemzők, hanem Európában is léteznek, mivel ezeket a korlátozásokat a befektetők megszerzéséért és a befektetéseknek a vonatkozó szabályozási követelményekkel való összhangjáért felelős hatóságok rendelik el. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatnak egyáltalán nem célja annak meghatározása, hogy bármiféle torzulás fennáll-e az Unióban. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a földhasználat közvetlenül kapcsolódik egy olyan szigorú szabályrendszerhez (mind a feltételek, mind pedig a bérleti díjak tekintetében), amely közvetlenül a korábbi nem piacgazdasági rendszerből ered. Ezek a szabályok egy központilag tervezett rendszert írnak le, amely nem áll összhangban a piacgazdaság alapelveivel.
(47)
A hiteleket illetően állították, hogy a Bizottság megállapításai spekulatívak. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy vizsgálat megállapította, hogy egyértelmű kapcsolat van a csoport azon képessége, hogy banki finanszírozáshoz jusson és a központilag tervezett kínai gazdasági rendszer által meghatározott célok teljesítése között. Azt is állították továbbá, hogy a Bizottság által jelzett torzulások legfeljebb támogatásnak minősülhetnek. Így arra hivatkoztak, hogy - mivel folyamatban van egy párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat is - ezek az állítólagos támogatások nem képezhetik a piacgazdasági elbánás elutasításának az alapját. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás értékelésében azt állapították meg, hogy torzulások állnak fenn a kínai banki/finanszírozási ágazat által nyújtott hitelezés terén is. Ez olyan torzulás, amelyet a korábbi nem piacgazdasági rendszerből hoztak át, és független attól, hogy az ilyen cselekmények hatása kiegyenlíthető támogatásnak minősül-e vagy sem.
(48)
Az ideiglenes vizsgálat során az APP nyilatkozatokat tett azzal érvelve, hogy a kínai exportáló gyártók csoportjának piacgazdasági elbánást kell biztosítani, hogy elkerüljék az egy időben végzett szubvencióellenes vizsgálatra vonatkozó kétszeri számítást. Érveik szerint az állami támogatás része a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelésnek, hatással van a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokra, és így egy időben végzett szubvencióellenes vizsgálatokban kell foglalkozni vele. Ezen állítások alátámasztása érdekében a fél hivatkozott az arányosság alapelvére és a megfelelő ügyintézéshez való jogra is.
(49)
Ezt a kérelmet a következő okokból kell elutasítani. Fontos megjegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat rögzíti az alaprendelet, és felsorolja a fenti (32) preambulumbekezdés is. Az a tény, hogy jelenleg folyamatban van egy szubvencióellenes vizsgálat, nem menti fel a vizsgáló hatóságot az alól, hogy megbizonyosodjon a piacgazdasági elbánásban részesítés feltételeinek teljesüléséről. A dömpingellenes és a kiegyenlítő vámok kétszeri számításának a kérdését a hatályos uniós jogszabályok rendelkezései szabályozzák, azaz az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése, valamint az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (3) 24. cikke (1) bekezdésének második albekezdése, és ez független attól, hogy a kérdéses exportáló részére biztosítottak-e piacgazdasági elbánást. Mivel a kínai együttműködő felekre vonatkozó javasolt ideiglenes dömpingellenes vám alapja a kár megszüntetéséhez szükséges szint és nem a dömpingkülönbözet, bármely, kétszeri számításra vonatkozó kérelem érvénytelen.
(50)
A négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó közül kettőről megállapították, hogy csak a fenti (23) preambulumbekezdésben említett többrétegű kartont gyártják. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az ideiglenes következtetés szerint a többrétegű kartont ki kell zárni a jelenlegi vizsgálat hatálya alól. Így amennyiben a termékkörre vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek, ebben az eljárásban nem lesznek fontosak a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások e két egymással kapcsolatban álló exportáló gyártót illetően.
(51)
Ha az érintett termék gyártásához vagy értékesítéséhez kapcsolódó vállalatok közül akár csak egy nem felel meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek az Európai Unió gyakorlatával összhangban, akkor nem biztosítható piacgazdasági elbánás a kapcsolatban álló vállalatok csoportjának. Ezért megállapították, hogy az APP-vállalatoknak nem biztosítható piacgazdasági elbánás.
4.3. Egyéni elbánás
(52)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján, az említett cikk hatálya alá eső országokra vonatkozóan adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek, és így jogosultak az egyéni elbánásra. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. - Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(53)
Mindkét kínai exportáló gyártói csoport (azaz az APP és a Chenming) egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet nyújtott be.
(54)
Az ellenőrző látogatások során rendelkezésre álló és megerősített információk alapján megállapították, hogy mind az APP, mind pedig a Chenming együttműködő exportáló gyártói teljesítik mindazokat a követelményeket, amelyekről az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése rendelkezik.
(55)
A fentieket figyelembe véve, ideiglenesen megállapították, hogy az érdekelt együttműködő exportáló gyártók számára egyéni elbánás biztosítható.
4.4. Rendes érték
4.4.1. Analóg ország
(56)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(57)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az USA-t használja megfelelő analóg országként a KNK részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(58)
Az együttműködő kínai exportáló gyártók egy csoportja kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az USA megfelelő analóg ország lenne, és alternatívaként Thaiföldet javasolta. Az USA-val kapcsolatban azzal érveltek, hogy az egyik USA-beli gyártó feltehetően az egyik uniós panaszossal kapcsolatban álló vállalat. Arra is hivatkoztak, hogy az USA gyártói érintettek az ugyanezen kínai termék elleni párhuzamos eljárásban, az USA gyártói jelentős mértékű támogatásban részesülnek, valamint elavultak az eszközeik.
(59)
A Bizottság valamennyi érintett felet arra kérte, hogy tegyenek észrevételeket a fél javaslatával kapcsolatban. Az uniós gyártók nem értettek egyet azzal, hogy Thaiföldet használja a Bizottság megfelelő analóg országként, és vitatták a kínai félnek az USA-beli gyártókra vonatkozó érveit. A Bizottság felvette a kapcsolatot a kínai fél beadványában említett thai vállalattal, az azonban írásban nyilatkozott arról, hogy visszautasítja a vizsgálatban való együttműködést. A Bizottság nem tud másik olyan thaiföldi exportáló gyártóról, amely az érintett terméket gyártja.
(60)
A Bizottság együttműködésre törekedett az USA-beli gyártókkal. Leveleket és kérdőíveket küldött a panaszban említett három ismert vállalat és egy illetékes papírgyártói szövetség részére. A megkeresett vállalatok közül csak egy gyártó nyújtotta be a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, és egyezett bele a vizsgálatban való részvételbe.
(61)
A vizsgálat során megállapították, hogy az USA a hasonló termék vonatkozásában versenyképes piaccal rendelkezik. Az a tény, hogy az USA dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat vetett ki a KNK-ból származó papírtermékek behozatalára, nem lehet ok arra, hogy az USA ne lehessen analóg ország, mivel az adott országban a verseny szintje megfelelő. Az USA-ban folyó szubvenciókkal és az elavult berendezésekkel kapcsolatos kérelmeket illetően fontos megjegyezni, hogy mivel a kínai fél nem tudta konkrét bizonyítékokkal alátámasztani a kérelmeket, és nem áll rendelkezésre igazolható információ, ezért ezeket el kell utasítani. Az USA-beli együttműködő gyártó és az egyik uniós gyártó vállalat közötti kapcsolatot illetően figyelembe kell venni azt, hogy a lehetséges analóg ország együttműködő gyártója és az uniós vállalat közötti kapcsolat nem lehet hatással a rendes értékre. A vizsgálatban megállapították, hogy ez a kapcsolat nincs hatással az USA-ban beszerzett információkra.
(62)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az együttműködő USA-beli gyártó termelési volumene jelentősen meghaladja az érintett termék Unióba irányuló kínai exportjának 5 %-át, így a gyártás a volumen tekintetében reprezentatívnak minősül. Ami a minőséget illeti, az USA-ban használt hasonló termék műszaki jellemzői és szabványai nem mutattak jelentős különbséget a kínai termékekkel összehasonlítva. Ezért az USA piaca reprezentatívnak minősül a kínai rendes érték meghatározását illetően.
(63)
Mindezekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az USA megfelelő analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
4.4.2. A rendes érték meghatározása
(64)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg:
(65)
Az USA-beli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak minősül az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva.
(66)
A vizsgálat arra is kiterjedt, hogy a belföldi értékesítés rendes kereskedelmi forgalomban történt-e, és e célból a Bizottság minden egyes terméktípusnál meghatározta, hogy mekkora volt a független fogyasztók számára történő belföldi piaci nyereséges értékesítés aránya a vizsgálati időszak alatt. Mivel a hasonló termék terméktípusonkénti nyereséges értékesítési volumene az adott típus összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a volt, illetve az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt volt, a rendes érték alapja a mindenkori belföldi ár volt, amelyet a vizsgálati időszak alatt az adott típus nyereséges értékesítési árainak súlyozott átlagaként számítottak ki.
(67)
Fontos, hogy az együttműködő USA-beli gyártó a vizsgálati időszak alatt a hasonló termék valamennyi típusát gyártotta és értékesítette az USA piacán.
4.5. Exportár
(68)
Az APP-re vonatkozóan négy egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó közül kettőről kiderült, hogy csak a fenti (23) preambulumbekezdésben említett többrétegű kartont gyártják. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az ideiglenes következtetés szerint a többrétegű kartont ki kell zárni a jelenlegi vizsgálat hatálya alól. Így a Bizottság kizárta a dömpingszámításból az e két vállalat által szolgáltatott exportár-adatokat.
(69)
Az exportáló gyártók az Unióba irányuló exportértékesítéseiket vagy i. az Unión kívül található kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatokon keresztül, vagy ii. az Unión belül található kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végzik.
(70)
Amikor az Unióba irányuló exportértékesítéseket az Unión kívül található kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatokon keresztül végzik, akkor az exportárat a termék azon ára alapján állapítják meg, amennyiért a kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok az Unióba, azaz egy független fogyasztó részére értékesítik, összhangban az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével, a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján.
(71)
Amikor az Unióba irányuló exportértékesítéseket az Unión belül található egyetlen kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül végzik, akkor az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban azon ár alapján állapítják meg, amennyiért az importált terméket először viszontértékesítették egy független fogyasztó részére az Unióban. A Bizottság kiigazította a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségeket, beleértve az értékesítési, az általános és az igazgatási költségeket, valamint az importáló vállalat által a vizsgálati időszak alatt az Unióban realizált nyereséget. A haszonkulcsot illetően a kapcsolatban álló kereskedő tényleges nyeresége nem használható, mert az exportáló gyártó és a kapcsolatban álló kereskedő közötti kapcsolat miatt ezek az árak nem megbízhatók. Így az adott haszonkulcsot egy ésszerű szinten határozták meg, amely sokkal alacsonyabb a (155) preambulumbekezdésben említett haszonkulcsnál és annál a szintnél, amely elvárható lenne az ilyen típusú kereskedelmi műveletek során.
4.6. Összehasonlítás
(72)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást EXW-alapon végezték el.
(73)
Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A vizsgált kínai exportáló gyártók tekintetében - adott és indokolt esetben - kiigazították a fuvarozási, biztosítási, valamint a hitelköltségekben, és az év végi engedményekben, jutalékokban, minőségi követelésekben és banki kezelési költségekben mutatkozó különbségeket.
4.7. Dömpingkülönbözet
(74)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő kínai exportáló gyártókat illetően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék terméktípusonkénti exportárának súlyozott átlagával.
(75)
A fenti módszertan alapján megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve a következők:
Exportáló gyártó
Dömpingkülönbözet
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang város, Jiangsu tartomány, Kína
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou város, Jiangsu tartomány, Kína
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang város, Shandong tartomány, Kína
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang város, Shandong tartomány, Kína
63 %
(76)
A panaszban szereplő, illetve az együttműködő kínai exportáló gyártóktól származó információk alapján megállapítható, hogy az érintett terméknek a KNK-ban van más ismert gyártója. Figyelembe véve azt, hogy a bejelentett exportvolument magasabbnak találták, mint az Eurostatból származó importadatokat, az együttműködés szintjét magasnak tekintették, és az országos kínai dömpingkülönbözetet a legmagasabb egyéni vámtétellel rendelkező együttműködő vállalatok tekintetében megállapított dömpingkülönbözet - azaz 63 % - alkalmazásával határozták meg
5. UNIÓS GYÁRTÓK
5.1. Uniós gyártás
(77)
A vizsgálati időszak alatt a hasonló terméket tizennégy ismert és néhány egyéb nagyon kis gyártó állította elő az Unióban. A CEPIFINE által szolgáltatott adatok a becslések szerint az uniós gyártók termelésének 98 %-át lefedik. Ezen az alapon a teljes uniós termelés becsült mértéke körülbelül 5 270 000 tonna a vizsgálati időszak alatt. Az uniós ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós termelést kitevő uniós gyártók alkotják.
(78)
A fényezett finompapírgyártás energia- és tőkeintenzív. Ez az oka annak, hogy a méretgazdaságosság folytán a gyártás néhány nagy szereplő kezében összpontosul, amit kiegészítenek a földrajzilag közeli piacokra fókuszáló kisebb gyártók. Az uniós piac nagy részét öt egyformán nagy gyártó fedi le, amelyeknek a gyártóhelyei egész Európában megtalálhatók. A fényezett finompapír nagy részben árujellegű termék, és forgalmazásának fő csatornái a papírkereskedők és nagykereskedők. E forgalmazási csatornákat a vásárlóerő koncentrációjának magas foka és az árajánlatokból fakadó árátláthatóság jellemzi.
(79)
Amint a fenti (17) preambulumbekezdés említi, az egyik érdekelt fél szerint a vizsgálatnak a rotációs gyorssajtóba szánt érintett termékre is ki kellett volna terjednie. Az említett fél erre hivatkozva azzal érvelt, hogy a panaszos uniós ágazat a jelen eljárásban nem kellő megalapozottsággal jár el. A fenti (20) és (22) preambulumbekezdésben vázolt következtetések alapján, miszerint a rotációs gyorssajtóban, illetve az íves nyomdagépekben használt érintett termék két különböző termék, el kell utasítani ezt az állítást.
6. KÁROKOZÁS
6.1. Uniós fogyasztás
(80)
A fogyasztás a következők alapján került megállapításra:
-
A harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó, az uniós gyártók által szolgáltatott információk alapján megfelelően kiigazított, az eljárás alá nem tartozó termékek vonatkozásában megállapított Eurostat-adatok. A vizsgálat bizonyítékok alapján azt állapította meg, hogy e feltevések ésszerűek és indokoltak voltak.
-
A kínai együttműködő exportáló gyártóknak az uniós piacra irányuló ellenőrzött összes exportvolumene, mivel a bejelentett exportvolumen magasabb volt, mint az Eurostatból származó importadatok.
-
Valamennyi uniós gyártó összes értékesítése az uniós piacon, a CEPIFINE által szolgáltatott adatok alapján.
(81)
Ennek alapján az uniós összfogyasztás a következő:
1. táblázat
Uniós fogyasztás
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Tonna
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek, kiigazított Eurostat-adatok és a CEPIFINE által szolgáltatott adatok.
(82)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós fogyasztás összességében 14 %-kal csökkent. Megállapították, hogy a fogyasztás először 4 %-kal emelkedett 2006-2007-ben, ezután pedig 18 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. A fogyasztás 2008-ban és a vizsgálati időszakban az alacsonyabb kereslet miatt csökkent (különösen 2009 első felében - a gazdasági visszaesés miatt).
6.2. A KNK-ból származó uniós behozatal
(83)
A fenti (80) preambulumbekezdés szerint az együttműködő kínai exportőröknek az érintett termékre vonatkozó összes ellenőrzött értékesítési volumene az uniós piacon magasabb volt, mint az Eurostat által bejelentett importvolumenek. Mivel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ellenőrzött információ pontosabb, mint a rendelkezésre álló statisztikák, a KNK-ból származó összes importvolument az együttműködő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött információk alapján állapították meg. Az összes importból kivonták azoknak az együttműködő vállalatoknak az értékesítési volumenét, amelyekről megállapítható volt, hogy a figyelembe vett időszak alatt csak többrétegű kartont exportáltak, mert a (24) preambulumbekezdés szerint ideiglenesen megállapították, hogy a többrétegű papír és karton nem minősül érintett terméknek. Mivel az érintett termékre vonatkozó importadatok csak két vállalatra vonatkoznak, adatvédelmi okokból a Bizottság indokoltnak látta, hogy az adatokat indexált formában mutassa be.
2. táblázat
A KNK-ból származó összes dömpingelt behozatal
A KNK-ból származó összes behozatal
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Volumen (index)
100
218
212
283
Piaci részesedés (index)
100
210
209
329
Ár (EUR/tonna)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(84)
A KNK-ból származó összes import volumene drámaian nőtt, a figyelembe vett időszak alatt csaknem megháromszorozódott. Ennek eredményeként piaci részesedésük jelentősen nőtt a vizsgálati időszakban - a 2006. évi körülbelül 1 %-ról több mint 4 %-ra. Ehhez figyelembe kell venni a csökkenő fogyasztást is, amely ugyanezen időszak alatt 14 %-kal esett vissza. A KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkent.
6.2.1. Áralákínálás
(85)
Az áralákínálás elemzése céljából összehasonlították a kapcsolatban nem álló fogyasztók részére, terméktípusonként kínált átlagos uniós értékesítési árakat (gyártelepi szinten számított árak) a KNK-ból származó behozatal, első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez megállapított, súlyozott átlagáraival - a CIF alapján, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazítva.
(86)
A (28) preambulumbekezdés szerint a kínai exportőrök részéről történő együttműködés szintje nagyon magas volt, és a vizsgálati időszak során ez lefedte a KNK-ból az Unióba irányuló teljes exportvolument. Figyelembe véve, hogy két olyan kínai exportáló gyártóról, amelyek eredetileg jelentkeztek, kiderült, hogy nem exportálják az érintett terméket az uniós piacra, lásd az (50) preambulumbekezdést, e vállalatok behozatalait a Bizottság nem vette figyelembe az áralákínálás elemzése céljából.
(87)
Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során a KNK-ból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt termék ára átlagosan 5,6 %-kal volt kevesebb, mint az uniós gyártók eladási ára. Az alákínálási különbözet szintjének megítéléséhez figyelembe kell venni az árátláthatóság magas szintjét, amely a fényezett finompapír forgalmazási piacára jellemző árajánlatok eredménye.
6.3. Az uniós ágazat és az együttműködő uniós gyártók gazdasági helyzete
6.3.1. Előzetes megjegyzések
(88)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban, a dömpingelt behozatal uniós gyártókra gyakorolt hatásának vizsgálata tartalmazta valamennyi gazdasági mutató értékelését az uniós gyártók helyzetének 2006-tól a vizsgálati időszak végéig tartó értékelése céljából.
(89)
A makrogazdasági elemeket (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és a dömpingkülönbözetek nagysága) a Bizottság a teljes uniós gyártás szintjén értékelte, a CEPIFINE által szolgáltatott információk alapján.
(90)
A mikrogazdasági elemek elemzésére az uniós gyártók szintjén került sor (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség), az általuk szolgáltatott és megfelelően ellenőrzött adatok alapján.
(91)
Az egyik fél szerint az egyik együttműködő gyártó nem működött teljes mértékben együtt, mert 1. részvénytulajdoni viszony és 2. egy kizárólagos eladási és nyersanyagellátási megállapodásokra épülő közös vállalkozás révén kapcsolatban állt egy másik európai uniós gyártóval. A vizsgálat során azonban megerősítést nyert, hogy az uniós gyártó tulajdonában lévő részvények száma igen alacsony, és a 2454/93/EGK rendelet (4) 143. cikkében megállapított százalékos arányt nem éri el. A két vállalat egymással kötött megállapodásai nem tartalmaztak olyan elemeket, amelyekből arra lehetett volna következtetni, hogy a vállalatok közötti kapcsolat túlmutatott volna a vevő és az eladó közötti szokásos üzleti kapcsolaton.
6.3.2. Az uniós ágazatra vonatkozó adatok (makrogazdasági mutatók)
6.3.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
3. táblázat
Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Gyártás (tonna)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacitás (tonna)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Kapacitáskihasználás
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Forrás: A CEPIFINE által szolgáltatott adatok.
(92)
A fenti táblázatból kitűnik, hogy az uniós ágazat gyártási volumene 20 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy bár az uniós fogyasztás körülbelül 41 %-kal emelkedett 2006-2008-ban, ugyanezen időszak alatt az uniós ágazat általi gyártás szintje 2 %-kal csökkent, azonban 2008 és a vizsgálati időszak között, az uniós fogyasztás visszaesését követően, jelentősen csökkent.
(93)
2000 óta az uniós gyártók komoly szerkezetátalakítási lépéseket tettek a strukturális kapacitásfelesleg csökkentése érdekében. Egyesülések és gyárbezárások révén az uniós ágazat a fényezett finompapír-gyártási kapacitását körülbelül 770 000 tonnával - azaz 11 %-kal - csökkentette 2006 és a vizsgálati időszak között.
(94)
Az összkapacitás csökkenése ellenére a kihasználtság a 2006. évi 92 %-ról 83 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. A fő csökkenés 2008 és a vizsgálati időszak között következett be. Meg kell jegyezni, hogy a kapacitáskihasználás magas szintje a befektetett eszközök nagysága következtében a papírgyártók hosszú távú életképességének fontos tényezője. Ezért a vizsgálati időszak alatti kapacitáskihasználtsági szintet alacsonynak kell tekinteni.
6.3.2.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(95)
Az alábbi táblázat értékesítési adatai az uniós piacon az első független fogyasztó részére értékesített mennyiségre vonatkoznak.
4. táblázat
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Értékesítések volumene (tonna)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Piaci részesedés
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Forrás: A CEPIFINE által szolgáltatott adatok.
(96)
Míg az uniós fogyasztás 4 %-kal nőtt 2006-2007-ben (lásd a fenti (81) preambulumbekezdést), az érintett termék független fogyasztók részére történő, uniós ágazat általi értékesítési volumene az uniós piacon csak 2 %-kal emelkedett ugyanezen időszak alatt. Ez azt jelenti, hogy az uniós ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni az adott időszakban tapasztalt megnövekedett fogyasztást. Míg az uniós fogyasztás 2008 és a vizsgálati időszak között 15 %-kal csökkent, addig az uniós gyártók értékesítési volumene még ennél is nagyobb méretékben, 18 %-kal esett vissza. Ebből következően, az uniós ágazat értékesítési volumene a 2007-ben bekövetkezett kismértékű emelkedést követően folyamatosan és jelentősen csökkent, aminek következtében piaci részesedésük 5 százalékponttal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt.
6.3.2.3. Növekedés
(97)
A figyelembe vett időszak fejleményeit tekintve, az uniós ágazat értékesítési volumenének 19 %-os visszaesése sokkal jelentősebb volt, mint az uniós fogyasztás 14 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós ágazat piaci részesedése is jelentősen - 5 százalékponttal - csökkent ugyanebben az időszakban.
6.3.2.4. A dömpingkülönbözetek mértéke
(98)
Jelentősek a dömpingről szóló fejezetben, a KNK-val kapcsolatban meghatározott ideiglenes dömpingkülönbözetek. Tekintettel a dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6.3.3. Az együttműködő uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
6.3.3.1. Az együttműködő uniós gyártók átlagos egységárai
(99)
Az együttműködő uniós gyártók által, az uniós piacon független fogyasztók részére történő értékesítés átlagos gyártelepi árai növekedtek 2007-ben, ezt követően csökkentek és 2009-re visszatértek csaknem ugyanarra a szintre, amelyen a figyelembe vett időszak elején voltak. A fényezett finompapír ára az elmúlt években stabil maradt.
5. táblázat
Az uniós gyártók árai
Az uniós gyártók árai
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/tonna)
692
717
691
695
Index
100
104
100
100
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.3.3.2. Készletek
(100)
A vizsgálati időszakban a készletek körülbelül a gyártási volumen 10 %-át tették ki. Az együttműködő uniós gyártók a készleteik szintjét a figyelembe vett időszak alatt 14 %-kal emelték, különösen 2006-2007-ben, később pedig 2008 és a vizsgálati időszak között. Ez pontosan egybeesett az alacsony árú dömpingelt kínai behozatal rohamával.
6. táblázat
Készletek
Készletek
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
278 265
298 547
296 387
318 489
Index
100
107
107
114
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.3.3.3. Foglalkozatás, bérek és termelékenység
7. táblázat
Foglalkoztatás
Foglalkoztatás
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Foglalkoztatás - teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Munkaerőköltség (EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Index
100
102
105
109
Termelékenység (egység/FTE)
453
478
486
457
Index
100
106
107
101
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(101)
A gyárbezárások és az együttműködő uniós gyártók egyesülései következtében a figyelembe vett időszak alatt az alkalmazottak száma jelentősen - 11 %-kal - csökkent (ez csaknem 900 munkahelyet jelent). Megjegyzendő, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó, fenti foglalkoztatási adatokat jelentősen felduzzasztják azok a munkavállalók, akiket az egyik együttműködő uniós gyártó a vizsgálati időszak elején vett fel. Ha a személyzet bővítésének e mutatóra gyakorolt hatását nem vennénk figyelembe, a foglalkoztatás csökkenése 20 %-os lenne.
(102)
A gyártók növelték a hatékonyságot azáltal, hogy egy alkalmazottra jutó magas kibocsátási szintet értek el és tartottak fenn még a jelentős elbocsátásokkal járó években, 2007-2008-ban is. Azt, hogy a termelékenységi szint a vizsgálati időszakra visszaesett a 2006-os szintre, a leépítések általános jellemzői alapján kell vizsgálni, ahol az alkalmazottak számának a csökkenése csak bizonyos késéssel követi a termelés visszaesését. A munkaerőköltségek folyamatosan növekedtek - a figyelembe vett időszak alatt összesen 10 %-kal.
6.3.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése
8. táblázat
Nyereségesség
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Nyereségesség
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Változás (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Pénzforgalom (ezer EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Befektetések (ezer EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Index
100
99
84
65
Befektetések megtérülése
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Változás (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(103)
Az együttműködő uniós gyártókat veszteségek érték 2006-2008-ban, és a pénzügyi helyzet csak 2009-ben fordult jobbra, amikor a gazdasági visszaesés következtében a fő nyersanyagnak számító rostanyag világpiaci ára jelentősen csökkent. A 2008. évi átlagárhoz viszonyítva 19 %-os volt a rostanyag árának 2009. évi árcsökkenése, ami szokatlanul nagy visszaesésnek számít, és amely közvetlenül hozzájárult a pénzügyi helyzet vizsgálati időszak alatti javulásához.
(104)
A pénzforgalom alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint a gyártók képesek tevékenységeik önfinanszírozására, nagy részben a nyereségesség fejlődését tükrözi. Éppen ezért a csökkenő rostanyagárak miatt a pénzforgalom kivételesen nagy növekedést mutat a vizsgálati időszak alatt. A befektetések megtérülése az együttműködő uniós gyártók által 2008-ig elért negatív nyereséggel összhangban kedvezőtlenül változott, a vizsgálati időszak alatt pedig kedvező tendenciát mutatott a rostanyagárakkal kapcsolatban elért kivételes költségmegtakarítások miatt.
(105)
A fentiekből az következik, az együttműködő uniós gyártók befektetési képessége korlátozottá vált, mivel a vizsgálati időszak kivételével a pénzforgalom jelentősen romlott a figyelembe vett időszak során. Ennek következtében a befektetések 35 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt és csak olyan kapcsolt erőművek létesítésére korlátozódtak, amelyek elősegítették, hogy az uniós gyártók képesek legyenek ellensúlyozni a folyamatosan növekvő energiaköltségek hatását.
6.3.3.5. Tőkebevonási képesség
(106)
A papíriparra a jelentős befektetetteszköz-beruházási igény következtében általában a magas eladósodottsági szint jellemző. A figyelembe vett időszak jelentős részében a felmerült veszteségek miatt az együttműködő uniós gyártók tőkebevonási képessége - és az a képességük, hogy tevékenységeiket ésszerű finanszírozási költségek mellett tudják finanszírozni - csökkent. Különösen 2008-ban állt fenn ez a helyzet, amikor az egyik együttműködő uniós gyártónak jelentős kockázati felárral kellett refinanszírozást folytatnia, míg a legkisebb együttműködő gyártó 2008-ban fizetésképtelenné vált és egy másik uniós gyártó vette át.
6.4. A károkozásra vonatkozó következtetések
(107)
A vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszak alatt a legtöbb kármutató, például a gyártási volumen (- 20 %), a kapacitáskihasználás (- 10 %), a független fogyasztók részére az uniós piacon történő értékesítések volumene (- 19 %) és a piaci részesedés (- 5 százalékpont) romlott. Emellett 2008-ig jelentősen romlottak az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a befektetések megtérülése és a nyereségességük. A nyereségesség hirtelen emelkedése a vizsgálati időszakban pusztán annak volt köszönhető, hogy a rostanyag világpiaci ára ebben az időszakban átmenetileg nagymértékben lecsökkent. A Bizottság fontosnak tartja, hogy még a vizsgálati időszak alatt is nagyon alacsony volt a nyereségesség szintje és ez nem változtatott azon, hogy az együttműködő uniós gyártók pénzügyi helyzete nagyon gyenge volt.
(108)
A vizsgálat azt is megállapította, hogy a károkozásra vonatkozó (a fentiekben bemutatott) helyzetet főként az a tény magyarázza, hogy az együttműködő uniós gyártók a szerkezetátalakítási törekvéseik és a termelékenység javítása ellenére sem voltak képesek a fényezett finompapír árát olyan szintre emelni, amely fedezte volna költségeiket. Ennek fő oka a kínai exportőrök által, a vizsgálati időszakban jellemző áralákínálás, amely jelentős hatást gyakorol egy olyan piacon, ahol az árátláthatóság magas. A vizsgálati időszak során az együttműködő uniós gyártóknak sikerült a gyártási költségeiket további termelékenységjavító fejlesztéssel csökkenteni, amihez a rostanyagárak csökkenése is hozzájárult, főként a vizsgálati időszak második felében. A kereslet és a kínálat a piacon kiegyensúlyozottabbá vált azután, hogy a gyártók egyesülések és kapacitásleépítés útján törekedtek arra, hogy megküzdjenek a szerkezeti kapacitásfelesleggel, és a fényezett finompapír ára stabil szintet ért el. Az együttműködő uniós gyártók azonban nem voltak olyan helyzetben, hogy eladási áraikat olyan szintre emelhessék, amely a hosszú távú életképességhez szükséges nyereségességet biztosíthatta volna.
(109)
Amint a fenti (17) preambulumbekezdés említi, az egyik fél szerint a vizsgálatot a rotációs gyorssajtóban való használatra alkalmas érintett termékre is ki kellett volna terjeszteni. E fél szerint amiatt, hogy e terméket nem vették figyelembe a jelentős kár és a tendenciák meghatározásakor, a károkozásról alkotott kép nem pontos. A fenti (20) és (22) preambulumbekezdésben bemutatott következtetések alapján, miszerint a rotációs gyorssajtóban, illetve az íves nyomdagépekben használt érintett termék két különböző termék, el kell utasítani ezt az állítást.
(110)
Ugyanezen fél szerint az, hogy az egyik uniós gyártót az együttműködő uniós gyártók egyike 2008-ban felvásárolta, azt bizonyítja, hogy ez az uniós gyártó meglehetősen jó pénzügyi helyzetben volt. Fontos megjegyezni, hogy a jelentős kár értékelése az uniós ágazat, nem pedig egyetlen gyártó helyzetén alapul. A fenti (107) preambulumbekezdés szerint a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott, ami igazolja azt, hogy az uniós ágazat helyzete romlott a figyelembe vett időszak alatt. A uniós ágazat általi felvásárlást a figyelembe vett időszak során tett szerkezetátalakítási törekvések részeként kell értékelni. Fontos, hogy az olyan makrogazdasági mutatók elemzése során, mint a gyártási volumen, a kapacitás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés, a felvásárlás semleges hatással jár, mivel a makrogazdasági mutatók értékelése a (77) preambulumbekezdés meghatározása szerinti uniós ágazatot alkotó valamennyi uniós gyártóra való tekintettel történik. Más szóval, e tényezők összességében nem változnak tulajdonosváltás esetén.
(111)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós ágazatot jelentős kár érte.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
7.1. Bevezetés
(112)
Összhangban az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.
7.2. A dömpingelt behozatal hatása
(113)
Fontos, hogy az Unió fényezettfinompapír-piacát a vásárlóerő koncentrációjának magas foka és az árajánlatokból fakadó árátláthatóság jellemzi. A fényezett finompapír árujellegű termék, ezért a különböző források között nem lehetnek jelentős árkülönbségek. A termékek jelentős részét olyan kereskedőkön keresztül értékesítik, akik az uniós ágazatot arra kényszerítik, hogy az áraikat az alacsony árú és dömpingelt behozatalhoz igazítsák. Ezért az importált fényezett finompapír - amelynek a vizsgálati időszakban a 35 %-a a KNK-ból származott - ára általában jelentős hatással van az uniós piac árszintjeire.
(114)
A vizsgálat megállapította, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal drámaian növekedett (+ 183 %-kal) a figyelembe vett időszak alatt. A KNK-ból származó dömpingelt behozatalok száma 2006-2007-ben megkétszereződött, az árak pedig 2007-ben 2 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az azt megelőző évben. 2008-ban a KNK-ból származó behozatal változatlan maradt, míg az átlagárak több mint 1 %-kal visszaestek. A vizsgálati időszakban ismét jelentősen emelkedett a kínai importvolumen (+ 71 %) és a piaci részesedés (+ 120 %), miközben az árak egyre csökkentek (- 5 %) - így a kínai importőrök az együttműködő uniós gyártóknál 5,6 %-kal alacsonyabb áron kínálták termékeiket, így árnyomást gyakoroltak az uniós piacra, és megakadályozták, hogy az uniós gyártók az áraikat nyereséges szintre emeljék.
(115)
Fontos megemlíteni, hogy a figyelembe vett időszak során az uniós fogyasztás 14 %-kal esett vissza. Az uniós ágazat értékesítési volumene jelentősen (19 %-kal) csökkent. Az eladások visszaesése azonban sokkal hangsúlyosabb volt, mint a keresletcsökkenés, és ez 5 százalékpontos piacirészesedés-vesztéshez vezetett. Ugyanakkor a kínai behozatal piaci részesedése 3 százalékponttal emelkedett. Ez arra utal, hogy az uniós ágazat piaci részesedésének nagy részét a KNK-ból származó dömpingelt behozatal vette át.
(116)
Ezért megállapították, hogy a KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal által az uniós piacra továbbra is gyakorolt nyomás nem tette lehetővé, hogy az uniós ágazat az eladási áraikat a megnövekedett nyersanyagköltségekhez igazítsák, különösen 2008-ban, amikor a rostanyagárak rekordmagasságot értek el. Fontos, hogy az uniós ágazat fényezettfinompapír-piacát a vásárlóerő koncentrációjának magas foka és az árajánlatokból fakadó árátláthatóság jellemzi.
(117)
A fentieket figyelembe véve ideiglenesen megállapították, hogy a KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal áradata nagyon kedvezőtlen hatással volt az uniós ágazat gazdasági helyzetére.
7.3. További tényezők hatásai
7.3.1. A fogyasztás alakulása az uniós piacon
(118)
A fenti (82) preambulumbekezdés szerint a fényezett finompapír uniós fogyasztása 2007-ben emelkedett, 2008-ban és a vizsgálati időszakban viszont csökkent. A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat veszített a piaci részesedéséből. Az egyik kínai együttműködő exportáló gyártó állítása szerint az uniós ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenését a fogyasztás visszaesése okozta, ami a gazdasági válságnak és az elektronikus média terjedésének köszönhető.
(119)
Bár nem tagadható, hogy az uniós fogyasztás 2007 és a vizsgálati időszak közötti kedvezőtlen alakulása - bármely okból is történt ez - negatív hatással volt az uniós ágazat helyzetére az értékesítési volumeneik és a termelésük tekintetében, nem felejthetjük el azt sem, hogy ugyanekkor - és különösen 2008-ról 2009-re - a kínai exportőröknek a dömpingelt behozatallal a piacra gyakorolt árnyomás révén sikerült értékesítési volumeneiket és piaci részesedésüket növelni. Ennek megfelelően megállapították, hogy az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlását főként a KNK-ból származó dömpingelt importáruk áradata és a kínai exportőrök által gyakorolt alákínálás okozta, nem pedig a csökkenő fogyasztás. Bár a fogyasztás csökkenése hozzájárult a károkozáshoz, ez nem törte meg a dömpingelt behozatal növekedése és az elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
7.3.2. Nyersanyagárak
(120)
Az együttműködő uniós gyártók átlagos gyártási költsége 2006-2008-ban kismértékben emelkedett (2 %), a vizsgálati időszakban pedig 5 %-kal csökkent. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő uniós gyártók fényezettfinompapír-előállítási költsége általában a rostanyag (a papírgyártás egyik fő nyersanyaga) árának változásához hasonló tendenciát követett. A rostanyag átlagára 2006-2008-ban 8 %-kal emelkedett, ezután pedig 2008 végétől a vizsgálati időszak utolsó hónapjáig meredeken zuhant. A rostanyag ára 2009-ben átlagosan 19 %-kal volt alacsonyabb, mint az előző évben.
(121)
Kárt okozó dömping hiányában az lett volna várható, hogy az árak rendszeresen módosulnak, ezáltal tükrözik a gyártási költségek különböző összetevőinek változásait. Egészen 2008-ig azonban erre nem került sor. Sőt, az uniós gyártókat arra késztették, hogy eladási áraikat alacsonyan tartsák - még akkor is, amikor 2008-ban nőttek a rostanyagárak - annak érdekében, hogy versenyezni tudjanak az olcsó dömpingelt kínai behozatallal, ami ebben az időszakban a nyereségességük jelentős visszaeséséhez vezetett. A vizsgálati időszakban javult a helyzet a rostanyagárak rendellenes zuhanása következtében - míg ugyanezen időszak alatt a fényezett finompapír ára szinten tartható maradt. Még ebben a kivételes időszakban sem tették lehetővé a nagyon alacsony profitszintek azt, hogy az együttműködő uniós gyártók megerősödjenek a folytatódó dömpinggyakorlat okozta károk után. Valójában a nyersanyagárak csökkenése ellenére sem sikerült az árakat olyan szintre emelni, amely biztosíthatta volna az ilyen tőkeintenzív gyártók számára szükséges haszonkulcs elérését.
(122)
Ez alapján ideiglenesen megállapították, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal, amellyel az együttműködő uniós gyártók árai alá kínáltak, lenyomta az árakat az uniós piacon és megakadályozta azt, hogy az együttműködő uniós gyártók eladásaikat növeljék annak érdekében, hogy költségeiket fedezzék vagy ésszerű profitot érjenek el. Tekintettel arra, hogy a nyersanyagárak jelentősen csökkentek a vizsgálati időszakban, megállapították, hogy ezek nem lehettek hatással az uniós ágazatot (ugyanebben az időszakban) ért kárra.
7.3.3. Az uniós ágazat exportteljesítménye
(123)
A Bizottság az exportteljesítményt is megvizsgálta mint olyan - a dömpingelt behozatalon kívüli - ismert tényezőt, amely az uniós ágazatnak is kárt okozhatott, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen felmerülő károkozás nem a dömpingelt behozataloknak tulajdonítható. Az elemzés szerint a figyelembe vett időszak alatt az együttműködő uniós gyártók független felek részére történő exportértékesítései az értékesítésük fontos részét képezték (körülbelül 27 %-át). Bár az exportértékesítések volumene is csökkent 9 %-kal a figyelembe vett időszakban, a mennyiségi veszteség kevésbé volt jelentős, mint az uniós piacon megfigyelhető értékesítési volumen csökkenése (19 %). Ezért megállapították, hogy az exportvolumen csökkenése nem magyarázza az együttműködő uniós gyártókat ért kár szintjét. Mivel az export fontos szerepet játszik abban, hogy magasan tartsák a kapacitáskihasználás szintjét (hogy fedezzék a gépberuházások állandó költségeit), megállapították, hogy az exportteljesítmény romlása ellenére is kedvező hatása volt. Ennek megfelelően arra a következtetésre jutottak, hogy még ha az exporttevékenységek csökkenése hozzá is járulhatott az uniós ágazat helyzetének romlásához, azok ugyanakkor enyhítették az uniós piacon elszenvedett veszteségeket, és így nem olyan mértékűek, hogy megszüntetnék a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(124)
Az egyik fél azt állította, hogy az uniós ágazat exportja azért csökkent jelentősen, mert az euro erős volt az amerikai dollárral szemben, és az e tényező által okozott kárt nem szabad a kínai behozatalnak tulajdonítani. A fentiekben tett megállapítások szerint az uniós ágazat exportteljesítményének romlása - tekintet nélkül a romlás okaira - nem a fő oka a gyártókat ért kárnak, és így nem szünteti meg a (117) preambulumbekezdésben megállapított okozati összefüggést.
7.3.4. Más harmadik országokból származó behozatal
(125)
A más harmadik országokból származó importvolumenre és árakra vonatkozó tendenciák 2006 és a vizsgálati időszak között a következők voltak:
9. táblázat
Harmadik országokból származó import
2006
2007
2008
2009/vizsgálati időszak
Svájc
Import (tonna)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Piaci részesedés
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Ár (EUR/tonna)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonézia
Import (tonna)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Piaci részesedés
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Ár (EUR/tonna)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Dél-Korea
Import (tonna)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Piaci részesedés
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Ár (EUR/tonna)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Az összes többi ország
Import (tonna)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Piaci részesedés
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Ár (EUR/tonna)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Forrás: Eurostat.
(126)
A fényezett finompapírt az uniós piacra exportáló jelentősebb harmadik ország Svájc, Indonézia és Dél-Korea. Az importvolumenek tendenciáiból látható az, hogy a KNK-ból származó behozatal növekedése markánsabb volt, mint a többi harmadik országok bármelyikéből. A svájci behozatal esetén ezeket mindig jelentősen magasabb árakon értékesítették, mint a KNK-ból importált termékeket. A svájci termékek piaci részesedése viszonylag kiegyensúlyozott maradt, 2008 kivételével, amikor átmenetileg 4 % fölé emelkedett, majd a vizsgálati időszakban visszaesett csaknem a 2006. évi szintre. A Svájcból importált fényezett finompapír főként egy vállalat termeléséből származik, amelynek tulajdonosa az egyik együttműködő uniós gyártó, és a magasabb egységárak különböző termék-összeállításokhoz, illetve értékesítési szerkezetekhez köthetők. Ami az Indonéziából származó behozatalt illeti, ez is magasabb áron érkezett az Unióba, mint a kínai termékek, a vizsgálati időszak kivételével, akkor ugyanis visszaestek az árak - elsősorban a rostanyagárak csökkenése miatt. Az ebből származó importnövekedés - ami azonban a vizsgálati időszakban alacsony volumenű maradt - olyan piaci részesedéshez vezetett, ami szintén alacsony maradt ebben az időszakban. A figyelembe vett időszak során Dél-Koreából kis mennyiségben érkezett az Unióba az anyagból, és a piaci részesedése kiegyensúlyozott maradt. Bár a koreai importárak a kínai importárakkal összehasonlíthatók voltak, a koreai árak a figyelembe vett időszak során nem mutattak olyan folyamatosan csökkenő tendenciát, mint a kínai behozatal árai. Az összes további harmadik országból származó behozatal sokkal magasabb áron történt, mint a KNK-ból származó behozatal, és importvolumenük alacsony volt.
(127)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy az ezekből a harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós ágazatot ért károkhoz.
7.3.5. Szerkezeti kapacitásfelesleg
(128)
Az egyik együttműködő kínai exportőr azzal érvelt, hogy az uniós ágazatot ért kárt az uniós gyártók kapacitásfeleslege okozta. A kapacitáscsökkenés és az uniós ágazat egyesülése így nem a kínai behozatal következményének, hanem a kapacitásfelesleg elleni intézkedésnek tekintendő. A vizsgálat azonban azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszakban, különösen 2008-ban, az uniós ágazatot veszteségek érték a gyártók szerkezetátalakítása ellenére, mert - a fenti (113)-(117) preambulumbekezdés szerint - az uniós ágazat még ekkor sem voltak képesek arra, hogy áraikat a költségek szintje fölé emeljék. Ezt a helyzetet főként az uniós ágazat árainak alákínáló, dömpingelt behozatalból származó árnyomás okozta. Ezért ezt az érvet tehát el kellett vetni.
7.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(129)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett a KNK-ból származó, olcsón történő behozatal volumene és piaci részesedése. Azt is megállapították, hogy a behozatal olyan dömpingelt áron történt, amely alacsonyabb volt az uniós ágazat által a hasonló terméktípusokért kért uniós piaci árnál.
(130)
A KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal volumenének és piaci részesedésének növekedése 2006 és a vizsgálati időszak között egybeesett az általános keresletcsökkenéssel az uniós piacon, valamint ugyanebben az időszakban az uniós gyártók piaci részesedését érintő kedvezőtlen változással. A (107) preambulumbekezdés szerint ugyanakkor megfigyelhető az uniós ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlása is.
(131)
Megvizsgálva azokat az egyéb ismert tényezőket, amelyek okozhatták volna az uniós ágazatot ért kárt, kiderült, hogy ezek a tényezők nem szüntetik meg a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(132)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós ágazatnak.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
8.1. Előzetes megjegyzés
(133)
A Bizottság megvizsgálta az alaprendelet 21. cikke alapján, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján azt kellene megállapítani, hogy ebben az adott esetben nem szolgálná az Unió érdekét az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása. Ennek érdekében az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság megvizsgálta a lehetséges intézkedések várható hatását az érintett termék uniós gyártóira, importőreire, kereskedőire és forgalmazóira vonatkozóan, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket.
8.2. Uniós ágazat
(134)
Összesen tizennégy ismert uniós gyártó van, amelyek a becslések szerint az Unió fényezettfinompapír-termelésének 98 %-át adják a CEPIFINE adatai alapján. A gyártók az Unió különböző tagállamaiban találhatók és közvetlenül több, mint 11 000 dolgozót foglalkoztatnak az érintett termékkel összefüggésben.
(135)
Két ismert gyártó ellenezte a vizsgálat elindítását, nem adtak további információkat, és nem működtek együtt a vizsgálatban. A rendelkezésre álló információk alapján és különösen az uniós ágazat helyzetének romlására utaló, a CEPIFINE által szolgáltatott adatok alapján az feltételezhető, hogy ezt a két vállalatot is kedvezőtlenül érintette a dömpingelt behozatal. Ezért az együttműködés hiányát a Bizottság nem értékelte úgy, hogy más lenne a helyzetük, mint a többi uniós gyártóé.
(136)
Az uniós ágazat a KNK-ból származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedtek. Fontos, hogy a figyelembe vett időszak alatt a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott. Ez különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kötődő mutatókat, így a nyereségességet és a befektetések megtérülését érintette súlyosan a vizsgálati időszakban bekövetkezett gyenge fellendülés ellenére. Intézkedések hiányában nagyon valószínű, hogy tovább romlana az uniós ágazat gazdasági helyzete.
(137)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja az uniós piac hatékony és tisztességes piaci feltételeit, és lehetővé teszi, hogy az uniós ágazat a fényezettfinompapír-áraikat úgy igazítsák, ki, hogy azok tükrözzék a különféle összetevők költségeit. Az ideiglenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné, hogy az uniós ágazat visszaszerezzék a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésük legalább egy részét, ami tovább javítaná a gazdasági helyzetüket és nyereségességüket.
(138)
Ezért megállapították, hogy a KNK-ból származó fényezett finompapír behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós ágazat érdekét szolgálná.
8.3. Importőrök és kereskedők
(139)
A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban felsorolt tizennégy ismert független uniós importőrnek és kereskedőnek. A vizsgálat során számos további kereskedő (az ágazatban árusítóknak nevezik őket) vált ismertté. Tizenkilenc vállalat működött együtt a vizsgálatban, bár a válaszadók némelyike csak részleges információkat adott. Mivel az importőrökről megállapították, hogy a piacon kereskedelmi tevékenységet is folytatnak, így a továbbiakban kereskedőknek nevezik őket.
(140)
A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi kereskedő különböző forrásokból - főként uniós gyártóktól - szerezte be a fényezett finompapírt. Öt kereskedő nem vagy csak alkalmanként vásárolt a KNK-ból fényezett finompapírt. Az érintett termék vásárlására vonatkozó mennyiségi adatokat szolgáltató hét vállalat a KNK-ból származó összes behozatal 47 %-át képviselte. A behozatal - ideértve a KNK-ból származó behozatalt is - összes üzleti tevékenységüknek csak korlátozott részét jelentette, így esetükben a javasolt intézkedések kedvezőtlen hatása adott esetben elhanyagolható. Valamennyi kereskedő azt állította, hogy az Unióban és a KNK-ban gyártott fényezett finompapír nagyjából hasonló minőségű és egymással felcserélhető. A vizsgálat azt is alátámasztotta, hogy létezik számos egyéb importforrás is, és az importőrök - legalábbis hosszabb távon - áttérhetnek ezekre a beszerzési forrásokra.
(141)
Két importáló kereskedő főként kínai forrásokból szerezte be a fényezett finompapírt. Mindkét vállalat azt állította, hogy az áruknak uniós gyártóktól való beszerzése nehézségeket okozna a minimális rendelési mennyiséget előíró gyártók és forgalmazási megállapodások miatti hagyományos értékesítési csatornák miatt. Ez azonban nem érinti közvetlenül az uniós gyártóktól származó fényezett finompapír hozzáférhetőségét, mivel azok elegendő tartalékkapacitással rendelkeznek. Ezért ezt az érvet tehát el kellett vetni.
(142)
Valamennyi együttműködő kereskedő utalt az uniós piacon fennálló erős árátláthatóságra azzal kapcsolatban, hogy a kereskedők az esetleges költségnövekedéseket átháríthatják a fogyasztóikra, és azt állították, hogy csak akkor tudnák emelni a végfogyasztóknak szánt értékesítési árakat, ha az uniós árszint emelkedne. Ez alapján, valamint figyelembe véve, hogy a dömpingellenes vámok célzott hatása többek között az árszintnek a költségeket fedező szintre történő emelése az Unióban, várható, hogy az importőrök legalább részben a fogyasztóikra hárítják a dömpingellenes vám által okozott áremelkedést. Az is fontos, hogy a kínai behozatal a kereskedők össztevékenységének csak nagyon kis részét képezi, és így a dömpingellenes vám hatása összességében elhanyagolható lenne. Azt is figyelembe kell venni, hogy az importőrök a kínai gyártóktól beszerzett fényezett finompapír viszonteladásával magasabb nyereségességet érnek el; így arra is képesek lennének, hogy kisebb nyereségre tegyenek szert a költségnövekedés legalább részleges abszorpciójával.
(143)
Ezért az ideiglenes intézkedések elrendelése összességében nem járna túlzottan kedvezőtlen hatással az importőrökre és kereskedőkre.
8.4. Felhasználók
(144)
A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban felsorolt nyolc ismert uniós felhasználónak. A vizsgálat során számos további felhasználó vált ismertté. Összesen tizenhét vállalat küldte vissza a teljesen vagy részben kitöltött kérdőívet. Ezek a nyomdai vállalatok és kiadók az Unión belül találhatók. Mivel megállapították, hogy a nyomdák és a kiadók piaci feltételei és költségszerkezete különböző, az intézkedések hatását külön elemezték az egyes csoportok tekintetében.
8.4.1. Nyomdák
(145)
Összesen kilenc nyomda - elsősorban kis- és középvállalkozások - szolgáltatott alapinformációkat. Az így rendelkezésre álló információk szerint megállapították, hogy a nyomtatott anyagok összes gyártási költségén belül a fényezett finompapír részesedése viszonylag magas, körülbelül átlagosan 40 %. A legtöbb együttműködő nyomda csak nemrég kezdett kínai papírt használni, sokuk csak a vizsgálati időszak után. Megerősítették, hogy az Unióban és a KNK-ban előállított fényezett finompapír hasonló minőségű és a kereskedők között erős árverseny áll fenn.
(146)
Minden nyomda azt állította, hogy bármilyen áremelkedés kedvezőtlenül befolyásolná a nyereségességét. Szerintük a nyomdaipari ágazat már így is nyomás alatt áll a szerkezeti kapacitásfelesleg következtében, és a fényezett finompapír árának emelkedése további nyomást jelentene a gyártókra. Fontos, hogy mivel a nyomdák kevés kínai eredetű fényezett finompapírt használnak fel (a szükséges fényezett finompapír nagy részét továbbra is az uniós gyártóktól szerzik be), a vám mértéke elhanyagolhatónak tekinthető. Ami az uniós piacon történő általános áremelkedést illeti, a Bizottság véleménye szerint - mivel ez az áremelkedés valamennyi gazdasági szereplőt érintené - a hatása semleges lenne.
(147)
Egyes nyomdák azt állították, hogy a dömpingellenes vám ellátási hiányt okozna piacaikon és a teljesítési határidők meghosszabbodását eredményezné. A vizsgálat azt állapította meg, hogy az uniós gyártók és közvetítőik képesek ellátni a piacot a keresletnek megfelelően. A fentiek alapján, és mert a kérelem nem volt bizonyítékkal alátámasztva, a kérelmet elutasították.
8.4.2. Kiadók
(148)
A kiadói iparági vállalatok hat kitöltött kérdőívet küldtek vissza. A vizsgálati időszakban csak egy vállalat szerzett be kis mennyiségben kínai eredetű fényezett finompapírt. Négy vállalat szolgáltatott mennyiségi adatokat a fényezett finompapír felhasználásáról.
(149)
Összességében megállapítható, hogy e vállalatok összes forgalmának átlagosan 16 %-ában használtak fel finompapírt, és az ezen üzletágban elért átlagos haszon 12 % volt. Megállapították azt is, hogy hat vállalat főként az uniós gyártóktól szerezte be a fényezett behozott terméket importált fényezett finompapírt. Egy vállalat csak a vizsgálati időszak befejezése után kezdett el kínai termékeket vásárolni. Ezért - és különös tekintettel az ágazat által felhasznált kínai eredetű fényezett finompapír mennyiségére - nem valószínű, hogy a KNK-ból származó behozatalra kivetett ideiglenes intézkedések összességében súlyosan érintenék a kiadói iparágat. Emellett azt is megállapították, hogy ezek a vállalatok nyereségesek és az áremelkedést könnyebben képesek áthárítani a végfogyasztóikra, mert a fogyasztók által irányított és vásárlók által kiválasztott papír használata következtében jellemzőbb az, hogy a gyártás során felhasznált papírt a vásárló veszi meg. A kiadóknak méretgazdaságossági szempontból is nagyobb a vásárlóerejük.
(150)
Három nyomdaipari szövetség nyújtott be írásbeli észrevételt. Ketten ellenezték a vám bevezetését, és azt állították, hogy az áremelkedés költségnövekedéshez és ennek következtében versenyképességük csökkenéséhez, valamint munkahelyek megszűnéséhez vezetne az értékesítési iparágban. Szerintük a nyomdaipari termékek és az elektronikus média termékei között erős keresztrugalmasság áll fenn, ami azt jelenti, hogy bármilyen áremelkedés e szegmens szűkülését eredményezné. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a papíripari termékekre vonatkozóan a várható növekedés szempontjából számos szegmens létezik, és a kiváló minőségű nyomdai papír szegmense (elsősorban ebben a szegmensben használják fel a fényezett finompapírt) még mindig növekszik. Az az állítás, hogy a veszteségek elsősorban az értékesítési piacot érintenék, megalapozatlan, és nem támasztható alá semmilyen információval. A vizsgálat azokkal a kiadókkal kapcsolatban sem állapított meg jelentős hatást, amelyek a papírt nagyrészt a KNK-tól eltérő forrásokból szerzik be. Ezért a kérelmet elutasították.
(151)
Bár a KNK-ból származó behozatalra megállapított intézkedések egyes felhasználókra lehetnek kedvezőtlen hatással (a fenti állítások alapján), a két ágazat felhasználóira nincsenek jelentős hatással. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a rendelkezésre álló információk alapján a KNK-ból származó fényezett finompapír behozatala elleni dömpingellenes intézkedéseknek nagy valószínűséggel nem lesznek majd kedvezőtlen hatásai az érintett termék felhasználóira.
8.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(152)
A fenti szempontokat figyelembe véve ideiglenesen megállapították, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján nincsenek kényszerítő erejű okok a KNK-ból származó fényezett finompapír behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
9. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(153)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gyártóknak.
(154)
Ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglevő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vettük figyelembe.
(155)
A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gyártók fedezzék gyártási költségeiket és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy hasonló ágazatban működő gyártó rendes versenyfeltételekkel, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. Amint azt a panaszos kérelmezte, ideiglenesen megállapították, hogy a forgalom alapján számított 8 %-os haszonkulcs az a lehető legkisebb arány, amelyet az uniós gyártók a káros dömping hiányában elérhettek volna.
(156)
Ez alapján számították azt az árat a hasonló termékhez, amely nem okozott volna kárt. Ezen ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8 %-os haszonkulcsot hozzáadták a gyártási költségekhez.
(157)
Ezt követően terméktípusonként összehasonlították a kínai exportáló gyártók importárának súlyozott átlagát az uniós piacon az uniós gyártók által a vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok nem káros árával, és ennek alapján állapították meg a szükséges áremelkedést. Az összehasonlításból származó különbséget az összehasonlított típusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki.
9.2. Ideiglenes intézkedések
(158)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(159)
Az alábbi táblázatban a kár megszüntetéséhez használt különbözet, a dömpingkülönbözet és a fényezett finompapírhoz javasolt ideiglenes dömpingellenes vámtétel CIF uniós határparitáson - vámfizetés nélkül - számított értéke szerepel százalékban kifejezve:
Exportáló gyártó
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes dömpingellenes vámtétel
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang város, Jiangsu tartomány, Kína
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou város, Jiangsu tartomány, Kína
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang város, Shandong tartomány, Kína
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang város, Shandong tartomány, Kína
63 %
39,1 %
39,1 %
Az összes többi vállalat
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben „az összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre „az összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(161)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(162)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
10. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(163)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 és ex 4810 99 90 KN-kód (a 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 és 4810999020 TARIC-kód) alá tartozó fényezett finompapírra, vagyis az egyik vagy mindkét oldalán fényezett papírra vagy kartonra (kivéve a nátronpapírt vagy -kartont), ívekben vagy tekercsekben, melynek tömege legalább 70 g/m2 és legfeljebb 400 g/m2, fehérítési foka pedig 84-nél nagyobb (az ISO 2470-1 szerint mérve) ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
Az ideiglenes dömpingellenes vám nem terjed ki a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsekre. A rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsek olyan tekercsek, melyek esetében az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett, a szakadási nyúlás meghatározásához szükséges (gyorsított sebességű módszer szerint, IGT-tesztkészülék (elektromos modell) alkalmazásával végzett) teszt eredménye 30 N/m-nél alacsonyabb értéket mutat a papír keresztirányban („cross-direction”, CD) való mérésekor és 50 N/m-nél alacsonyabb értéket a gyártási irányban („machine direction”, MD) való méréskor. Az ideiglenes dömpingellenes vám nem terjed ki a többrétegű papírra és a többrétegű kartonra sem.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára és az alábbi táblázatban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel
Kiegészítő TARIC-kód
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang város, Jiangsu tartomány, Kína; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou város, Jiangsu tartomány, Kína
19,7 %
B001
Az összes többi vállalat
39,1 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 16-án.