KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 20. september 2011
om Forbundsrepublikken Tysklands Statsstøtte SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) til HSH Nordbank AG
(meddelt under nummer K(2011) 6483)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/477/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 30. april 2009 anmeldte Tyskland statslige foranstaltninger til fordel for HSH Nordbank AG (i det følgende »HSH AG«) til Kommissionen i form af en garanti, der omfatter en second loss-tranche på 10 mia. EUR (i det følgende »risikoafdækningen«) og en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (i det følgende »rekapitaliseringen«). Disse foranstaltninger var indirekte ydet af HSH's offentlige ejere, dvs. Freie und Hansestadt Hamburg og delstaten Schleswig-Holstein (i det følgende hver for sig henholdsvis »Hamburg« og »Schleswig-Holstein« eller sammen »de offentlige ejere«).
(2)
Ved beslutning af 29. maj 2009 i sag N 264/09 (2) (i det følgende »redningsbeslutningen«) godkendte Kommissionen rekapitaliseringen og risikoafdækningen i en periode på seks måneder som redningsforanstaltninger til HSH AG, der er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (3). I beslutningen anmodede Kommissionen Tyskland om at fremlægge en omstruktureringsplan inden for tre måneder.
(3)
Den 1. september 2009 fremlagde Tyskland en omstruktureringsplan for Kommissionen.
(4)
Den 22. oktober 2009 indledte Kommissionen proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til risikoafdækningen og værdiansættelsen af HSH AG i forbindelse med rekapitaliseringen (i det følgende »beslutningen om at indlede proceduren«) (4).
(5)
Den 21. november 2009 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (5), og de interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest to uger efter offentliggørelsen.
(6)
Den 30. november og 11. december 2009 modtog Kommissionen bemærkninger fra Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein og Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (i det følgende hver for sig henholdsvis »SGVSH« og »SVB« eller sammen »sparekasseforeningerne«).
(7)
Den 3. december 2009 anmodede de investorer, der blev rådgivet af J. C. Flowers & Co. LLC (i det følgende »Flowers«), om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger; Kommission imødekom denne anmodning den 7. december 2009. Den 17. december 2009 modtog Kommissionen bemærkningerne fra Flowers.
(8)
Den 1. december 2009 anmodede Tyskland om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger; Kommissionen imødekom denne anmodning den 7. december 2009. Den 7. december 2009 anmodede HSH AG ligeledes om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger; Kommissionen imødekom denne anmodning den 17. december 2009. Den 17. december 2009 fremsendte Tyskland fælles bemærkninger fra delstaterne og HSH AG til beslutningen om at indlede proceduren.
(9)
Den 2. december 2009 fandt der et møde sted, hvori Flowers, sparekasseforeningerne, Tyskland og Kommissionen deltog.
(10)
Den 21. december 2009 fremsendte Kommissionen de ikke-fortrolige versioner af bemærkningerne fra de interesserede parter til Tyskland og opfordrede de tyske myndigheder til at fremsende deres kommentarer hertil inden for en måned.
(11)
Den 18. januar 2010 fremsendte Tyskland de offentlige ejeres kommentarer til bemærkningerne fra Flowers og sparekasseforeningerne.
(12)
Hvad angår risikoafdækningen og navnlig værdiansættelsen af porteføljen af aktiver, hvis risiko er dækket af risikoafdækningen (i det følgende »afdækket portefølje«), fandt der i perioden fra september 2009 til februar 2010 flere møder, telekonferencer og øvrige former for informationsudveksling sted mellem Tyskland og Kommissionen. Tyskland fremsendte yderligere oplysninger bl.a. den 6., 20., 21., 22., 23. og 29. oktober, den 11., 12., 16. og 27. november og den 17. december 2009 samt den 26. og 27. januar og den 19. februar 2010.
(13)
Omstruktureringsplanen, risikoafdækningen og rekapitaliseringen samt værdiansættelsen af den afdækkede portefølje blev af Tyskland og Kommissionens tjenestegrene behandlet i perioden fra oktober 2009 til juni 2011 i forbindelse med en række møder, telekonferencer og andre former for informationsudveksling, navnlig - men ikke udelukkende - den 5., 21. og 27. oktober, den 4., 12., 13., 18., 27. og 30. november og den 7., 9., 14. og 15. december 2009, den 14. og 19. januar, den 21. april, den 5., 12., 20., 26., 28. og 31. maj, den 15. juni, den 13., 16., 22. og 23. juli, den 30. september, den 22. november og den 9. og 22. december 2010 samt den 23. og 28. februar, den 18. marts, den 1. og 8. april, den 25. maj og den 7., 16. og 29. juni 2011. Den endelige version af omstruktureringsplanen blev fremlagt den 11. juli 2011.
(14)
Den 5. september 2011 fremsendte Tyskland den tilsagnspakke, der er indeholdt i bilag I til denne afgørelse.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGERNE
(15)
HSH-koncernen (i det følgende »HSH«) er den femte største tyske delstatsbank (Landesbank) med base i Hamburg og Kiel. Der er tale om et aktieselskab, der blev oprettet den 2. juni 2003 i forbindelse med fusionen mellem Hamburgische Landesbank og Landesbank Schleswig-Holstein. I oktober 2006 købte Flowers (6) af WestLB 24,1 % af kapitalandelene i HSH (26,6 % af stemmerettighederne) i forventning om en børsintroduktion af HSH i 2008.
(16)
Den 31. december 2008 havde HSH en balance på 208 mia. EUR og risikovægtede aktiver på 112 mia. EUR.
(17)
Efter gennemførelsen af de foranstaltninger, som Kommissionen havde godkendt i redningsbeslutningen af 29. maj 2009, havde HSH følgende ejerstruktur: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR, en offentligretlig institution, der er oprettet i fællesskab og kontrolleres ligeligt af Hamburg og Schleswig-Holstein, 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % og Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH er en forretningsbank med Nordtyskland som kerneregion. Dens vigtigste aktiviteter er Merchant Banking og Private Banking. Aktiviteterne inden for Merchant Banking er koncentreret om områderne shipping, erhvervskunder, transport, fast ejendom og vedvarende energikilder. HSH er verdens største udbyder af skibsfinansiering og har en stor markedsandel på markedet for finansielle tjenesteydelser inden for lufttransport (en del af forretningsområdet transport). I december 2008 var HSH repræsenteret i 21 store finanscentre i Europa, Asien og Amerika.
(19)
HSH er et af de offentlige tyske kreditinstitutter, der frem til den 18. juli 2005 var omfattet af de ubegrænsede statslige garantiordninger »Anstaltslast« og »Gewährträgerhaftung« (8).
(20)
I begyndelsen af 1990'erne blev der foretaget aktiv- og kapitaloverførsler på 523 mio. EUR, som gav HSH's forgængere, Hamburgische Landesbank og Landesbank Schleswig-Holstein, en fordel. Den 20. oktober 2004 besluttede Kommissionen, at disse overførsler udgjorde statsstøtte, der var uforenelig med det indre marked, og som skulle tilbagesøges (9). HSH skulle tilbagebetale i alt 756 mio. EUR inklusive renter til sine offentlige ejere. HSH foretog denne tilbagebetaling i to rater den 31. december 2004 og den 3. januar 2005.
(21)
For at kompensere for kapitalafgangen forhøjede aktionærerne den 20. juli 2005 HSH's kapital med 556 mio. EUR (10). Denne kapitalforhøjelse blev foretaget ved hjælp af egne midler i forbindelse med såkaldte delvise betalinger. Ejerstrukturen blev kun ændret ubetydeligt som følge af denne mekanisme. Den 6. september 2005 besluttede Kommissionen, at kapitalforhøjelsen var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og dermed ikke udgjorde statsstøtte (11).
(22)
I midten af juli 2008 besluttede HSH's aktionærer at forhøje HSH's kapitalgrundlag for at finansiere dens vækst. Disse finansielle foranstaltninger androg knap 2 mia. EUR; ca. 1,26 mia. EUR heraf var ny kapital.
(23)
Den første del af disse finansielle foranstaltninger bestod i, at alle passive kapitalinteresser på i alt 685 mio. EUR (12) og præferenceaktier på 57 mio. EUR, som de offentlige ejere besad, blev konverteret til ordinære aktier. På konverteringstidspunktet tegnede Flowers en kontant kapitalforhøjelse for at undgå en udvanding af aktieposten (13). På grundlag heraf modtog HSH yderligere ca. 300 mio. EUR.
(24)
Som anden del af de finansielle foranstaltninger vedtog ejerne en ny passiv kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir på i alt 962 mio. EUR. De offentlige og private aktionærer deltog i den passive kapitalinteresse i forhold til deres kapitalandele (offentlige aktionærer 660 mio. EUR, private aktionærer 240 mio. EUR). Andre 62 mio. EUR blev overtaget af de private aktionærer. Pr. 31. december 2010 blev denne passive kapitalinteresse konverteret til ordinære aktier.
(25)
Tyskland informerede Kommissionen om de i betragtning 22-24 beskrevne finansielle foranstaltninger. Efter Kommissionens opfattelse var de offentlige aktionærers investeringer i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, da en privat investor deltog i transaktionen i vidt omfang og på samme vilkår som de offentlige aktionærer; den 1. august 2008 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet ikke at forfølge dette spørgsmål.
(26)
I perioden 1999-2009 havde HSH akkumulerede underskud på 1,85 mia. EUR og betalte akkumulerede udbytter på 354 mio. EUR til sine offentlige ejere. I samme periode tilførte de offentlige ejere HSH ny kapital på [4-5] (14) mia. EUR og garanterede forpligtelser på op til 166 mia. EUR.
Tabel 1
Finansielle nøgletal for HSH for de offentlige ejere i perioden 1999-2009 (15)
Regnskabsår
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Overskud og underskud (i mio. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Akkumuleret overskud og underskud (i mio. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Udbyttebetalinger til offentlige ejere (i mio. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Akkumulerede udbyttebetalinger til offentlige ejere (i mio. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Tilførsel af ny kapital fra ejere (i mio. EUR) efter de lokale GAAP
[300-600]
0
0
[700 - 1 400]
3 000
Akkumuleret kapitaltilførsel fra offentlige ejere (i mio. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000 - 2 000]
[4 000 - 5 000]
Risikoafdækning - garanti (i mia. EUR)
10
Garanterede forpligtelser (i mia. EUR), heraf
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Gewährträgerhaftung (i mia. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-garantier (i mia. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Tidligere blev HSH af alle tre store kreditvurderingsbureauer (17) altid vurderet i AA-området. Den langsigtede kreditvurdering afspejlede de ubegrænsede statsgarantier, som HSH's offentlige ejere havde ydet. Den antagelse, at de offentlige ejere vil yde yderligere støtte, spiller fortsat en væsentlig rolle ved kreditvurderingen af HSH, idet Fitch foretog en opgradering (18) med 7 trin. Moody's foretog på grundlag af støttefaktorer en opgradering med i alt 7 trin, hvoraf et kan tilskrives støtten ydet af de offentlige ejere (regional støtte).
(28)
Stand alone-ratingen (hos Moody's »Bank Financial Strength Rating« eller »BFSR«) (19) C afspejlede kreditvurderingsbureauernes opfattelse, at HSH har en rimelig finansiel styrke med en begrænset, men god forretningsmodel. Efter Moody's BFSR-metode viser banker, der er vurderet til C, enten acceptable finansielle grundforhold i et forudsigeligt og stabilt klima eller gode finansielle grundforhold i et mindre forudsigeligt og stabilt klima.
(29)
I juli 2004 begyndte Fitch at vurdere HSH's ikke-garanterede obligationer på A-området, men fastholdt HSH's stand alone-rating på C. Moody's og S&P fulgte efter i juli 2005 med deres kreditvurderinger for ikke-garanterede obligationer. Indtil begyndelsen af krisen i 2008 havde HSH's kreditvurderinger været stabile.
(30)
Siden oktober 2008 har der kunnet iagttages to tendenser i forbindelse med HSH's kreditvurderinger. Den første tendens begyndte i oktober 2008, hvor Fitch og Moody's gradvis nedgraderede HSH's stand alone-rating til det lavere D- og det højere E-område (E er Moody's lavest mulige BFSR-rating) (20). Som grunde til nedgraderingen nævnte bureauerne a) den betydelige risiko i forbindelse med HSH's cykliske aktivgrundlag og navnlig aktiverne inden for shipping, b) HSH's begrænsede adgang til kapital, selv om HSH udøvede en meget kapitalintensiv udlånsvirksomhed og c) HSH's svage og lave rentabilitet i forhold til tiden før krisen, som kan tilskrives lavere afkast af aktiverne, forholdsvis større henlæggelser til risici i forbindelse med finansieringer baseret på aktiver (»asset based finance«) og betydeligt højere finansieringsomkostninger end før krisen. Endvidere gav bureauerne udtryk for grundlæggende betænkeligheder med hensyn til HSH's virksomhedsprofil. Da HSH ikke har nogen væsentlig adgang til privatkunder, vil banken fortsat være afhængig af penge- og kapitalmarkederne, hvor den imidlertid vil have vanskeligt ved at opnå tilstrækkelig finansiering. Det vil være en særlig udfordring for en ren engrosbank som HSH at overholde strengere tilsynsregler for kapitalisering, likviditetsbuffere og ubalancer i finansieringen.
(31)
Den anden tendens begyndte i maj 2009, hvor S&P nedgraderede HSH's kreditvurdering til BBB+, fulgt af Moody's og Fitch, der i maj und juli 2010 nedgraderede HSH til A3/A-. Som begrundelse for nedgraderingen anførte kreditvurderingsbureauerne, at de offentlige ejeres yderligere støtte ville være begrænset på grund af a) EU's statsstøtteregler og b) deres budgetmæssige begrænsninger. De hidtidige omfattende støtteforanstaltninger var en stor byrde for de offentlige ejeres finansielle styrke, således at de var mindre tilbøjelige til at stille yderligere støtte til rådighed. Et vigtigt aspekt ved vurderingen af de offentlige ejeres fortsatte vilje til at træffe støtteforanstaltninger var de mange gældsinstrumenter, der var udstedt på grundlag af »grandfathering«-klausulen (21), og som på daværende tidspunkt forblev på HSH's balance.
(32)
Allerede i 2007 blev værdien af HSH's strukturerede kreditportefølje (CIP) (22) på 30 mia. USD nedjusteret med 1,3 mia. EUR på grund af finanskrisen. Krisens udbredelse til realøkonomien indvirkede på den traditionelle kreditportefølje og kvaliteten af HSH's fordringer i forbindelse med bankens finansieringsaktiviteter inden for shipping, transport, fast ejendom og vedvarende energikilder. En yderligere nedjustering af CIP's værdi med 1,6 mia. EUR og risikohensættelser på 1,9 mia. EUR til udlånsvirksomheden medvirkede i vidt omfang til det negative resultat på 3,2 mia. EUR i 2008.
(33)
Finanshuset Lehman Brothers' konkurs i september 2008 medførte en yderligere skærpelse af HSH's refinansieringsvanskeligheder, således at HSH ansøgte den særlige fond for finansmarkedsstabilisering (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, i det følgende »SoFFin«) om likviditetsgarantier på 30 mia. EUR.
(34)
Den 29. april 2009 informerede det tyske finanstilsyn, Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (i det følgende »BaFin«), HSH om, at man på grund af HSH's daværende tilsynsmæssige forhold var af den opfattelse, at det var vanskeligt for HSH at opfylde de lovbestemte kapitalkrav. BaFin meddelte, at man ville give henstand (et såkaldt moratorium) i henhold til § 47 i den tyske banklov (Kreditwesengesetz), hvis HSH's ejere ikke øgede HSH's kapitalgrundlag.
(35)
Den 6. maj 2009 nedgraderede S&P HSH's kreditvurdering med to trin fra (A) til (BBB+) med negative udsigter.
3. STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(36)
Delstaterne Schleswig-Holstein og Hamburg stillede i maj og juni 2009 to støtteforanstaltninger til rådighed for HSH: en rekapitalisering på 3 mia. EUR og en second loss-garantiforanstaltning (i det følgende »risikoafdækning«) på 10 mia. EUR. Endvidere stillede SoFFin en tredje støtteforanstaltning til rådighed for HSH i form af likviditetsgarantier, som i sidste instans udgjorde 17 mia. EUR (i det følgende »likviditetsgarantier«).
3.1. REKAPITALISERINGEN
(37)
Rekapitaliseringen bestod i tilførsel af kontant kapital på i alt 3 mia. EUR i tier 1-kernekapital til gengæld for stemmeberettigede ordinære aktier. Aktierne blev udstedt af HSH AG og fuldstændig tegnet af HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR er en offentligretlig institution, der er oprettet i fællesskab og ejes og kontrolleres ligeligt af Hamburg og Schleswig-Holstein.
(38)
HSH Finanzfonds AöR tilvejebragte de finansielle midler, der var nødvendige til rekapitaliseringen, ved udstedelse af obligationer på kapitalmarkederne. Institutionens forpligtelser som følge af obligationsudstedelsen garanteres ligeligt af Hamburg og Schleswig-Holstein som delvise debitorer og ved hjælp af garantier over for obligationsindehaverne. HSH Finanzfonds AöR's obligationer har alene til formål at finansiere HSH's rekapitalisering. HSH Finanzfonds AöR fungerer udelukkende som et SPV-selskab for Hamburg og Schleswig-Holstein og forfølger ingen andre mål end rekapitaliseringen og risikoafdækningen.
(39)
Emissionskursen for de nye aktier blev fastsat på grundlag af en værdiansættelse af HSH foretaget af PricewaterhouseCoopers (i det følgende »PwC«), der nåede frem til en virksomhedsværdi på mellem [ 2] mia. EUR og [ 3] mia. EUR ([ 19] EUR-[ 28] EUR pr. aktie). På grundlag af værdiansættelsen ligger HSH's gennemsnitsværdi på [2-3] mia. EUR ([19-28] EUR pr. aktie). Vurderingen blev udarbejdet inden nedgraderingen af HSH's kreditvurdering den 6. maj 2009. Virkningen af nedgraderingen for HSH's værdi blev ikke taget i betragtning ved værdiansættelsen, men indgik i drøftelserne om fastsættelsen af emissionskursen. Værdiansættelsen var baseret på den antagelse, at der i 2013 ville ske en opgradering til den tidligere kreditvurdering (A).
(40)
Hamburg og Schleswig-Holstein ønskede at opnå et årligt afkast på 10 % for den nytilførte kapital på 3 mia. EUR (300 mio. EUR pr. år). Da de overskud, der ifølge HSH's forretningsplan forventedes i perioden 2009-2012, ikke var tilstrækkelige til at betale et udbytte på 10 % på alle ordinære aktier, blev emissionskursen for de nye ordinære aktier nedsat med det udbytte på 10 %, der ikke blev udbetalt i perioden 2009-2012. Nutidsværdien af en udbyttebetaling på 10 % i perioden 2009-2012 udgør [650-800] mio. EUR ([3-6] EUR pr. aktie). Prisen for de nye aktier blev fastsat til 19 EUR pr. aktie ([19-28] EUR minus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR erhvervede 157 894 737 nye ordinære aktier.
(41)
Sparekasseforeningerne og Flowers deltog ikke i rekapitaliseringen, hvorved de to sparekasseforeningers og Flowers' kapitalandele blev udvandet fra henholdsvis 13,20 %, 1,62 % og 25,67 % til henholdsvis 4,73 %, 0,58 % og 9,19 %, og Hamburgs og Schleswig-Holsteins fælles direkte og indirekte kapitalinteresser (herunder kapitalandele via HSH Finanzfonds AöR) steg fra 59,51 % til 85,49 %.
3.2. RISIKOAFDÆKNINGEN
(42)
Risikoafdækningen blev etableret samtidig med rekapitaliseringen i juni 2009. Den blev ligeledes stillet til rådighed direkte af HSH Finanzfonds AöR. Sparekasseforeningerne og Flowers deltog ikke i denne foranstaltning. Risikoafdækningen består i en second loss-garanti på 10 mia. EUR, som beskytter HSH mod tab, der fra en bestemt skæringsdato i marts 2009 opstår i en portefølje på i alt ca. 172 mia. EUR (eksponering på 187 mia. EUR i tilfælde af misligholdelse). First loss-tranchen på 3,2 mia. EUR dækker HSH selv. Second loss-tranchen på op til 10 mia. EUR dækkes af HSH Finanzfonds AöR. Tab over 13,2 mia. EUR (first og second loss-tranche i alt) dækkes af HSH. Overførselsværdien af den afdækkede portefølje udgør [ca. 168] mia. EUR (samlede aktiver på [ca. 172] mia. EUR minus 3,2 mia. EUR).
(43)
HSH kan principielt til enhver tid opsige garantien, frem til den 31. december 2013 er en sådan opsigelse dog begrænset til i alt [2-5] mia. EUR og til [1-4] mia. EUR pr. år. Den 9. marts 2011 opsagde HSH 1 mia. EUR af garantien. Den 18. juni 2011 og igen den 6. september 2011 opsagde HSH yderligere 1 mia. EUR af garantien, således at den tilbageværende garanti er faldet til 7 mia. EUR. BaFin blev underrettet om opsigelserne. BaFin meddelte, at man ikke ville gøre indsigelse herimod.
(44)
Værdiforringede aktiver som værdipapirer med sikkerhed i aktiver (asset-backed securities, »ABS«) udgør ca. [3-6] % af den risikoafdækkede portefølje [ca. 172] mia. EUR. Hovedparten af de afdækkede aktiver består af kundekreditter, som udgør HSH's nøgleaktivitet. Den afdækkede portefølje lyder på forskellige valutaer, bl.a. EUR, USD og GBP.
Tabel 2
Opdeling af de afdækkede aktier på [ca. 172] mia. EUR
Aktivtype
Aktiver opført på balancen
(i mia. EUR)
% af porteføljen
Kundekreditter
[ca. 115]
(…)
Fastforrentede værdipapirer
[ca. 30]
(…)
»Schuldscheindarlehen« (23)
[ca. 15]
(…)
Værdipapirer med sikkerhed i aktiver
[ca. 10]
(…)
Betalingsgarantier
[ca. 5]
(…)
I alt
[ca. 172]
100,0
(45)
Inden etableringen af risikoafdækningen lod HSH ikke eksterne eksperter værdiansætte den samlede portefølje, men kun ABS-porteføljen og en del af CIP-porteføljen, der blev værdiansat af Blackrock og Cambridge Place. Efter at være blevet opfordret hertil af Kommissionen foretog HSH i perioden november 2009 til januar 2010 på grundlag af Kommissionens antagelse en værdiansættelse af den afdækkede portefølje for et strengt stressscenarie. Værdiansættelsen blev gennemført i samarbejde med Kommissionens eksperter. Værdiansættelsesantagelserne var i overensstemmelse med de strenge stressscenarier, som Kommissionen havde lagt til grund i andre tilfælde. Værdiansættelsen var baseret på en omfattende analyse af en stikprøve på 40 transaktioner med en fiktiv værdi på 1 mia. EUR, dvs. 0,6 % af den samlede eksponering, og en trancheværdiansættelse ved hjælp af Moody's CDOROM-Tool (24) af en stor repræsentativ del af porteføljen. De tilgrundliggende antagelser blev drøftet med Kommissionens eksperter. HSH blev i den forbindelse bistået af sin eksterne ekspert Morgan Stanley, der bekræftede beregningernes tekniske rigtighed. Kapitalfrigørelsesvirkningen af risikoafdækningen på etableringstidspunktet blev vurderet til [ca. 3,5] mia. EUR. I februar 2010 bekræftede BaFin rigtigheden af den metode, der var anvendt til at bestemme kapitalfrigørelsesvirkningen, og de tilgrundliggende beregninger.
(46)
Ifølge den aftale om tilrådighedsstillelse af en garanti, der blev indgået mellem HSH Finanzfonds AöR og HSH den 2. juni 2009, modtager HSH Finanzfonds AöR en præmie på 400 basispoint p.a. af den nominelle værdi af garantien (10 mia. EUR) (i det følgende »grundpræmie«) for at stille second loss-garantien til rådighed. Ved udnyttelse og opsigelse nedsættes det beløb, som danner grundlag for betalingen af kompensationen på 400 basispoint. Tabel 3 viser det samlede beløb i forbindelse med den kumulative betaling for tre scenarier: a) scenarie 1: grundscenariet for HSH, hvor det antages, at garantien ikke udnyttes og opsiges fuldstændigt af HSH inden udgangen af 2015, b) scenarie 2: et middelscenarie, hvor der tages udgangspunkt i en udnyttelse af garantien på 5 mia. EUR, og c) scenarie 3: det tilfælde, der ligger til grund for værdiansættelsen af aktiverne, hvor det antages, at garantien udnyttes fuldt ud indtil [2015-2020] (ingen opsigelser).
Tabel 3
Kompensation for risikoafdækningen ifølge Tysklands forslag med hensyn til forskellige scenarier
i mio. EUR
Scenarie 1
(ingen udnyttelse af garantien)
Scenarie 2
(udnyttelse af garantien: 5 mia. EUR)
Scenarie 3
(udnyttelse af garantien: 10 mia. EUR)
Grundpræmie (400 basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
I omstruktureringsperioden ville grundpræmiebetalingerne alt efter udnyttelsen af garantien ligge på mellem [100-150] mio. EUR og 405 mio. EUR pr. år (jf. tabel 4).
Tabel 4
HSH's forventede grundpræmiebetaling (400 basispoint) til HSH Finanzfonds AöR i omstruktureringsperioden
(i mio. EUR)
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
Scenarie 1 (ingen udnyttelse)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scenarie 2 (udnyttelse: 5 mia. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scenarie 3 (udnyttelse: 10 mia. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. LIKVIDITETSGARANTIERNE
(48)
Endvidere havde HSH ansøgt SoFFin om likviditetsgarantier, der skulle dække udstedelsen af nye gældsinstrumenter på i alt 30 mia. EUR. I begyndelsen af december 2008 godkendte SoFFin udstedelsen af en første tranche på 10 mia. EUR. Garantierne blev godkendt inden for rammerne af den tyske hjælpepakke (25). De resterende 20 mia. EUR skulle frigives efter fremlæggelse af en omstruktureringsplan. Den anden tranche på 20 mia. EUR blev frigivet, efter at HSH havde fremlagt sit omstruktureringskoncept for SoFFin den 7. marts 2009. Pr. 30. september 2009 var der udnyttet i alt 17 mia. EUR. Pr. 1. januar 2010 reducerede SoFFin det maksimale garantibeløb på 30 mia. EUR til 17 mio. EUR. Dette beløb blev ikke forhøjet igen.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
4.1. OPRINDELIG OMSTRUKTURERINGSPLAN OG EFTERFØLGENDE ÆNDRING AF DE FINANSIELLE PROGNOSER
(49)
Den første omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 1. september 2009 (i det følgende »den oprindelige omstruktureringsplan«), er beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren (betragtning 23-28 i beslutningen om at indlede proceduren). Supplerende oplysninger vedrørende omstruktureringskonceptet i den oprindelige omstruktureringsplan blev fremsendt i perioden oktober 2009 til juni 2011. Den ændrede udgave af omstruktureringsplanen blev fremlagt den 11. juli 2011 (i det følgende »den ændrede omstruktureringsplan«). De finansielle prognoser i den oprindelige omstruktureringsplan og ajourføringerne heraf beskrives kort nedenfor.
(50)
Ifølge den oprindelige omstruktureringsplan ville der i perioden 2009-2014 være et fald i nettorenteindtægterne på [ca. 20]% fra [ca. 1,4] mia. EUR til [ca. 1,1] mia. EUR. Med hensyn til de enkelte elementer i de finansielle resultater forventede HSH for hovedbanken (26) i perioden 2009-2014 en stigning i resultatet inden omstrukturering (og efter risikohensættelser til udlånsvirksomheden) på mere end 200 %, fra [ca. 350] mio. EUR til [ca. 1,1] mia. EUR. Det forventede resultat for 2014 inden omstrukturering på [ca. 1,1] mia. EUR indeholdt også en positiv virkning på [ca. 100] mio. EUR af frigørelsen af dele af risikohensættelserne til udlånsvirksomheden. Som provisionsindtægter og handelsresultat var for 2014 anført [ca. 20]% af resultatet inden omstruktureringen af hovedbanken. I den ændrede omstruktureringsplan blev det forventede resultat inden omstrukturering for 2014 korrigeret til [350-450] mio. EUR, hvor provisionsindtægterne og handelsresultatet udgør [10-15]%.
(51)
I den oprindelige omstruktureringsplan forventedes en reduktion af HSH's samlede aktiver på [ca. 175] mia. EUR (2009) til [ca. 150] mia. EUR (2014). Endvidere blev det antaget, at hovedbankens aktiver ville blive øget fra [ca. 100] mia. EUR (2009) til [ca. 110] mia. EUR (2014). De samlede aktiver for HSH og aktiverne for hovedbanken, der forventes for 2014, er ændret i den ændrede omstruktureringsplan til henholdsvis 120 mia. EUR og 82 mia. EUR.
(52)
Ifølge den oprindelige omstruktureringsplan skulle sektorbankens segmentaktiver (shipping, energi og transport) stige fra [ca. 30] mia. EUR (2009) til [ca. 35] mia. EUR (2014); heraf skulle hovedsagelig USD-finansierede shippingaktiver tegne sig for [ca. 20] mia. EUR. I den ændrede omstruktureringsplan blev sektorbankens forventede segmentaktiver og shippingaktiverne for 2014 korrigeret til henholdsvis [20-25] mia. EUR og 15 mia. EUR. I modsætning til den oprindelige omstruktureringsplan var forretningsområdet lufttransport ikke længere omfattet af den ændrede omstruktureringsplan.
(53)
Den tier 1-kapitel, der forventedes for 2014, udgjorde i den oprindelige omstruktureringsplan [ca. 10]% og blev i den ændrede omstruktureringsplan anslået til [10-15]%.
(54)
Den oprindelige omstruktureringsplan indeholdt for 2014 en opdeling af de planlagte finansieringskilder til den del af balancen på [ca. 100] mia. EUR, der skulle finansieres (heraf [ca. 25] mia. EUR i usikret finansiering på penge- og kapitalmarkedet), således at der i forhold til de planlagte samlede aktiver på [ca. 150] mia. EUR fortsat var et finansieringsgab på [ca. 50] mia. EUR. Med den ændrede omstruktureringsplan blev gabet mellem de forventede samlede aktiver og de forventede samlede forpligtelser reduceret; HSH fremlagde oplysninger om de finansieringskilder, der skal anvendes til at dække det finansieringsbehov, der fremkommer som følge af gabet.
(55)
Af nedenstående tabel fremgår vækstprognoserne for HSH's hovedaktiviteter ifølge den oprindelige omstruktureringsplan og de ændringer, der er foretaget i den ændrede omstruktureringsplan.
Tabel 5
Sammenligning af vækstraterne i segmenterne shipping og erhvervskunder
Segment
Oprindelig omstruktureringsplan
(1. september 2009)
Ændret omstruktureringsplan
(11. juli 2011)
Kommentarer til vækstprognoserne i den ændrede omstruktureringsplan
Shipping
Vækstrate inden for nye forretninger på [ca. 250] % for 2010 (faktisk værdi) indtil 2014 (gennemsnitlig årlig vækstrate [ca. 40] %)
Vækstrate inden for nye forretninger på [90-130] % for 2010 (faktisk værdi) indtil 2014 (gennemsnitlig årlig vækstrate […] %)
Denne vækstrate er baseret på et årligt absolut volumen af nye forretninger på gennemsnitligt […] mia. EUR i perioden 2011-2014. Til sammenligning: Det samlede markedsvolumen udgjorde i samme periode gennemsnitligt med hensyn til nye forretninger [ca. 25] mia. EUR.
Erhvervs-kunder
Stigning i udlånsvolumen med [ca. 100] % (2010 faktisk værdi - 2014)
Stigning i udlånsvolumen med […] % (2010 faktisk værdi - 2014)
Denne stigning svarer til et absolut volumen af nye forretninger på […] mia. EUR i fire år. Til sammenligning: De samlede aktiver i dette segment udgjorde pr. 31. december 2008 25,7 mia. EUR.
4.2. GENEREL BESKRIVELSE AF DEN ÆNDREDE OMSTRUKTURERINGSPLAN
(56)
Den ændrede omstruktureringsplan blev fremsendt den 11. juli 2011. Den indeholder væsentlige ændringer af HSH's forretningsmodel. HSH's nye forretningsmodel er kendetegnet ved en lavere risiko, et stærkere fokus på regionale aktiviteter samt bæredygtighed i forbindelse med finansiering og udlånsvirksomhed. Foruden koncentrationen om aktiviteterne i forbindelse med kernevirksomheden og dermed salg eller indstilling af forskellige aktiviteter og væsentlige kapitalinteresser omfatter de planlagte og allerede indledte omstruktureringsforanstaltninger tilpasning af filialnettet og en optimering af omkostningsstrukturen. Ifølge den ændrede omstruktureringsplan skal der oprettes en intern omstruktureringsenhed, hvor de aktiviteter, der ikke skal videreføres, skal sammenfattes i regnskabsmæssigt og organisatorisk øjemed. De vigtigste punkter i den nye forretningsmodel er følgende:
a)
Nyorientering mod en levedygtig hovedbank gennem en betydelig reduktion af aktiverne, styrkelse af de regionale aktiviteter (erhvervskunder i Tyskland, ejendomsfinansiering i Tyskland og Private Banking) og opretholdelse af kernekompetencer inden for udvalgte internationale aktiviteter med stærk regional binding (shipping og vedvarende energikilder med fokus på Europa).
b)
Koncentration af kapitalmarkedsaktiviteterne udelukkende på likviditetsstyringsaktiviteter og kunderelaterede aktiviteter, navnlig som udbyder af produkter til andre forretningsenheder (krydssalg); transaktioner for egen regning blev indstillet.
c)
Indstilling af de aktiviteter, der ikke er i overensstemmelse med HSH's strategiske nyorientering, dvs. internationale aktiviteter med eksternt finansierede overtagelsestilbud (LBO-aktiviteter), international ejendomsfinansiering, flyfinansiering baseret på aktiver og øvrig udlånsvirksomhed, der ikke entydigt hører til kernekompetencen.
d)
Salg af alle datterselskaber, der ikke er i overensstemmelse med HSH's strategiske nyorientering. Ifølge den ændrede omstruktureringsplan skal i alt [100-120] kapitalinteresser sælges. HSH har allerede reduceret antallet af kapitalinteresser med 25. Alle salg skal findes sted senest […].
e)
Klar udskillelse af de indstillede forretningsområder, der skal reduceres eller sælges inden for rammerne af den interne omstruktureringsenhed. Omstruktureringsenheden vil ikke påbegynde nye aktiviteter.
f)
Betydelig tilpasning af filialer i ind- og udland: Opgivelsen af de ikke-strategiske aktiviteter vil medføre lukning af 15 af de oprindeligt 21 udenlandske filialer. Filialerne eller repræsentationskontorerne i Helsinki, Shanghai, Mumbai, Stockholm, Napoli, Oslo, Riga, Tallinn, Warszawa, San Francisco og Hanoi er allerede lukket. Filialerne eller repræsentationskontorerne i København, Paris, Amsterdam og Moskva lukkes senest i 2012. Efter omstruktureringen vil HSH beholde seks filialer eller repræsentationskontorer i London, Hongkong, New York, Singapore, Luxembourg og Athen, idet filialerne i London, Luxembourg og New York skal indskrænkes og filialen i Hongkong omdannes til et repræsentationskontor.
(57)
Den regionale orientering omfatter navnlig erhvervs- og privatkundeområdet i Nordtyskland, ejendomsfinansiering samt sparekasser. Endvidere vil HSH koncentrere sig om udvalgte områder inden for international skibsfinansiering samt om finansiering af projekter inden for vedvarende energikilder med fokus på Europa samt visse infrastrukturinvesteringer. HSH vil lukke driftsstedet i Lübeck inden udgangen af 2011.
(58)
Generelt reduceres den nye hovedbanks balance betydeligt, navnlig gennem overførsel af aktiver fra hovedbanken til HSH's egen omstruktureringsenhed. Ved udgangen af omstruktureringsperioden den 31. december 2014 vil HSH's balance (hovedbank) udgøre 82 mia. EUR. I forhold til balancen på 208 mia. EUR i 2008 svarer dette til en nedsættelse på 126 mia. EUR, dvs. næsten 61 %.
(59)
Den ændrede omstruktureringsplan er baseret på generelle antagelser med hensyn til udviklingen i BNP i Tyskland, i euroområdet, i USA og i hele verden, ændringer i de korte og lange renter, inflationen i euroområdet og i USA, oliepriserne og EUR/USD-vekselkursen. Prognoserne for de enkelte forretningsområder er baseret på antagelser med hensyn til vækstraterne for det relevante marked, volumener og margener inden for nye forretninger pr. segment og krydssalgskapaciteten. I betragtning af den betydning, som forretningsområdet shipping har for HSH's samlede økonomiske resultat, har HSH fremlagt sektorspecifikke antagelser vedrørende udviklingen på markedet for skibsfinansiering. Af nedenstående tabel fremgår prognoserne for udviklingen af markedets størrelse med hensyn til nye forretninger på verdensplan (samlede værdier for segmenterne fragt-, container- og tankskibe), for omfanget af HSH's nye forretninger og for HSH's markedsandel.
Tabel 6
Antagelser vedrørende skibsfinansiering 2011-2014
Gennemsnit 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Samlede nye forretninger på verdensplan inden for skibsfinansiering (i mia. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH's nye forretninger (i mia. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH's markedsandel (%)
6,1
0,8
2,1
[ca. 4]
[ca. 5]
[ca. 5]
[ca. 5]
(60)
HSH lægger en gennemsnitlig EUR/USD-vekselkurs på [1,30-1,50] til grund. Banken har fremlagt data om virkningen af ændrede antagelser på overskud og underskud samt sin nettolikviditetsposition og navnlig præsenteret en følsomhedsanalyse for renteændringer og ændringer af EUR/USD-vekselkursen. Ifølge følsomhedsanalysen vil de underskud, der ville opstå for HSH i tilfælde af betydelige ændringer af antagelserne vedrørende rentesatserne og EUR/USD-vekselkursen, ikke overstige det, den ville kunne imødegå. Endvidere ville HSH's likviditetsposition ikke være negativ, hvis EUR/USD-vekselkursen afveg markant fra grundscenariet.
(61)
Endvidere fremsendte HSH på grundlag af mindre gunstige markedsantagelser et negativt og et værst tænkeligt scenarie på koncernniveau. De finansielle prognoser i forbindelse med det negative og det værst tænkelige scenarie viser, at virkningen af en stressfaktor på HSH's solvens imødegås af risikoafdækningens struktur. I et negativt scenarie ville HSH udsætte de delvise opsigelser af garantien og dermed begrænse stigningen i de risikovægtede aktiver som følge af de negative økonomiske rammebetingelser. I forbindelse med begge scenarier ville HSH's tier 1-kapital være på ca. 10 % i omstruktureringsperioden.
4.3. BESKRIVELSE AF OMSTRUKTURERINGEN AF HSH'S ENKELTE FORRETNINGSOMRÅDER
(62)
Hovedbankens balance for forretningsområdet erhvervskunder reduceres fra 26,3 mia. EUR (2008) til [10-20] mia. EUR (2014). I alt vil forretningsområdet i denne periode blive reduceret med ca. [45-55] %.
(63)
Inden for erhvervskunder vil HSH tilbyde større mellemstore virksomheder finansiering, navnlig i kerneregionen Nordtyskland.
(64)
HSH har indstillet aktiviteterne inden for refinansiering af leasingselskaber og de internationale LBO-aktiviteter og vil også bringe sine kunderelaterede erhvervskundeaktiviteter i Asien og Skandinavien til ophør. Forretningsområdet erhvervskunder vil ikke have aktiviteter inden for finansiering af fly eller skibe baseret på aktiver. HSH's evne til at støtte de regionale aktiviteter i kerneregionen forringes imidlertid ikke.
(65)
HSH vil i første række koncentrere sig om større mellemstore virksomheder i Nordtyskland og om tyske virksomheder inden for visse hovedsektorer. Banken vil klart koncentrere sig om rentable transaktioner samt om kunder med god kreditværdighed, som har brug for forskellige produkter. HSH vil forsøge at blive disse kunders »foretrukne« bank.
(66)
Med henblik på at forbedre finansieringssituationen vil forretningsområdet i stigende grad tage sigte på at modtage indskud og anvende finansieringsstrukturer, der giver mulighed for syndikeringer, er ECB-belånbare eller kan videregives til investorer.
(67)
Hovedbankens balance for forretningsområdet fast ejendom skal reduceres fra 30,5 mia. EUR (2008) til [9-18] mia. EUR (2014). Dette svarer til en reduktion på [50-70] %.
(68)
HSH vil tilbyde alle former for kreditprodukter og alle øvrige bankprodukter, der efterspørges af ejendomsselskaber. HSH vil koncentrere sine aktiviteter om Nordtyskland og tyske storbyområder. Fokus vil ligge på finansieringsløsninger for […] og finansiering af projekter med acceptabel risiko. På dette forretningsområde vil HSH koncentrere sig om finansiering af […]. Særlige former for fast ejendom finansieres kun selektivt.
(69)
Aktiviteterne i andre lande - herunder international ejendomsfinansiering, der består i støtte til tyske kunder i europæiske storbyområder - opgives. På disse områder vil HSH ikke indgå nye forretninger og udfase de eksisterende aktiviteter.
(70)
HSH vil hovedsagelig koncentrere sig om professionelle ejendomsinvestorer og i den forbindelse lægge fokus på de eksisterende kunder, på udvalgte ejendomsudviklere, på kunder med en veletableret position i ejendomssektoren og et stort potentiale inden for krydssalg samt på kunder, der er forbundet til Nordtyskland og har behov for komplekse finansieringsstrukturer. HSH vil fortsat anvende strukturer og produkter, der nedsætter behovet for finansielle midler, dvs. aktiviteter i forbindelse med dækkede obligationer, ECB-belånbare kreditter samt finansiering og sikkerhed ydet af Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(71)
Hovedbankens balance for forretningsområdet sparekasser reduceres navnlig ved at nedskære refinansieringsaktiviteterne for sparekasser fra 8,7 mia. EUR (2008) til [ 3] mia. EUR (2014).
(72)
Kundekredsen inden for dette forretningsområde består i første række af sparekasser og offentlige kunder i Nordtyskland og i anden række af sparekasser og offentlige kunder uden for Nordtyskland (sekundær bankforbindelse).
(73)
HSH tilbyder en lang række produkter, der er koncentreret om sparekassers kerneområder. Dette omfatter navnlig privat- og erhvervskundeaktiviteter, likviditetsstyringsaktiviteter samt forvaltning af værdipapirdepot og kreditporteføljestyring.
(74)
På forretningsområdet Private Banking reduceres hovedbankens balance fra 1,7 mia. EUR (2008) til [0,5-1,5] mia. EUR (2014).
(75)
HSH vil koncentrere sig om at levere tjenesteydelser til velhavende privatkunder i kerneregionen Nordtyskland. Endvidere vil HSH tilbyde Private Banking-tjenester i de overregionale salgsafdelinger inden for andre markedssegmenter. Udbuddet af tjenesteydelser vil […].
(76)
HSH vil koncentrere sig om at hverve og servicere velhavende og meget velhavende privatkunder samt fonde. Inden for rammerne af krydssalg vil Private Banking-tjenester også blive leveret til kunder/fysiske personer inden for andre af hovedbankens forretningsområder.
(77)
På forretningsområdet shipping reduceres hovedbankens balance med 46 % fra 28,3 mia. EUR (2008) til ca. 15 mia. EUR (2014).
(78)
Frem til den 31. december 2014 vil HSH's nye forretninger have en markedsandel inden for international skibsfinansiering, der ikke overstiger [ 8] % på årsbasis. Endvidere vil HSH sikre, at banken frem til den 31. december 2014 - på grundlag af de på årsbasis fastslåede markedsplaceringer - ikke hører blandt de tre udbydere af skibsfinansiering med det højeste årlige volumen af nye forretninger på verdensplan.
(79)
HSH's portefølje vil blive diversificeret både med hensyn til skibstyper og lande. Hvad angår de forskellige typer af aktiver, vil fokus fortsat ligge på […] samt flere […]. Traditionelle langfristede realkreditlån til nybyggeri og finansiering af brugte skibe vil være meget vigtige produkter. Endvidere vil HSH optræde selektivt som udbyder af strukturerede finansielle tjenesteydelser.
(80)
HSH vil reducere sine aktiviteter ved at indstille finansieringen af roll-on/roll-off-skibe og krydstogtskibe, […].
(81)
HSH vil koncentrere sig om mellemstore og store globale rederier, små rentable kunder samt kunder udvalgt på grundlag af samlet indtægtspotentiale og risikoaspekter. Endvidere spiller kundens beredvillighed til syndikeringer samt opfyldelsen af betingelserne for syndikering (f.eks. gennemsigtighed) og refinansiering en rolle.
(82)
Forretningsområdet shipping vil navnlig tilbyde »plain vanilla-« (27) og i begrænset omfang strukturel finansiering og optræde som »Mandated Lead Arranger and Bookrunner«.
(83)
Hovedbankens forretningsområde transport/lufttransport opgives. Balancen på 11,7 mia. EUR (2008) udfases inden for omstruktureringsenheden eller lægges ind under andre forretningsområder. I fremtiden vil HSH ikke længere stille ny flyfinansiering baseret på aktiver til rådighed. Den relevante eksisterende aktivitet vil blive udfaset, solgt eller overført til omstruktureringsenheden med henblik på afvikling. I forbindelse med omstruktureringen har HSH allerede til dels ændret forretningsområdet og lagt de strategisk vigtige områder jernbane og infrastruktur ind under forretningsområdet energi og infrastruktur.
(84)
Som følge af omlægningen af forretningsområdet energi og infrastruktur i forbindelse med omstruktureringsprocessen forhøjes hovedbankens balance inden for energi og infrastruktur fra 4,6 mia. EUR i 2008 (det tidligere forretningsområde energi) til [5-10] mia. EUR i 2014. Forretningsområdet energi og infrastruktur omfatter både segmentet vedvarende energikilder og segmenterne infrastruktur og jernbane, der tidligere var omfattet af forretningsområdet transport.
(85)
I energisegmentet vil HSH finansiere projekter inden for vind- og solenergi. Området omfatter aktivkategorierne vindenergi (on- og offshore), solenergi (fotovoltaisk og termisk) og som supplerende aktivitet netværk i forbindelse med vind- og solenergiprojekter. Målregionen for disse aktiviteter er først og fremmest Europa. HSH's aktiviteter inden for konventionelle energikilder og alle energiaktiviteter i Nordamerika indstilles.
(86)
Tilpasningerne på forretningsområderne, navnlig lukningen af forretningsområdet lufttransport og reduktionen af segmenterne international ejendomsfinansiering og shipping vil medføre en automatisk reduktion af segmentet »øvrige aktiviteter«.
(87)
Segment øvrige aktiviteter omfatter - foruden koncerncentret (Corporate Centre) - kapitalmarkedsaktiviteterne, hvor HSH forvalter sin formue, og som tjener som udbyder af produkter til forretningsområderne.
(88)
HSH vil fortsat forbedre stabiliteten og kvaliteten af sine finansieringer. Fra udgangen af 2012 vil banken sikre, at både dens net stable funding ratio (NSFR) og likviditetsdækningsgrad (LCR) (28) […]. Den andel af hovedbankens USD-aktiviteter, der refinansieres ved hjælp af finansieringer i USD (og ikke ved hjælp af swaps), vil frem til udgangen af 2012 stige til mindst […] % og frem til udgangen af 2014 til mindst […] %.
(89)
HSH vil i vidt omfang reducere kapitalmarkedsaktiviteterne med et betydeligt risikopotentiale og har allerede begrænset sit produktudbud markant. Transaktioner for egen regning var allerede blevet indstillet.
4.4. BESKRIVELSE AF BUDGETPLANEN I DEN ÆNDREDE OMSTRUKTURERINGSPLAN
(90)
HSH har for perioden 2011-2014 fremlagt en omfattende forretningsplan, herunder resultatopgørelse og balance, rentabilitets- og produktionsindikatorer opdelt efter forretningsområde og konsolideret på koncernniveau. Endvidere har HSH fremsendt en følsomhedsanalyse i form af et negativt og et værst tænkeligt scenarie på koncernniveau. Ifølge resultatforventningerne vil der i 2011 opstå et yderligere underskud på ca. [100-200] mio. EUR for HSH-koncernen, og dens overskud vil frem til 2014 stige støt til ca. [400-500] mio. EUR efter skat. Forrentningen af egenkapitalen vil være negativ i 2011 og stige til ca. [7-8] % frem til 2014. Tier 1-procenten vil i perioden 2012-2014 nå op på ca. [13-16] %. På Kommissionens opfordring indeholder de finansielle prognoser i den ændrede omstruktureringsplan en engangsbetaling på 500 mio. EUR for 2011, som blev fratrukket resultatet før skat. Ifølge prognoserne vil de samlede aktiver falde fra 208 mia. EUR (2008) til 120 mia. EUR (2014).
(91)
Af nedenstående tabeller fremgår nøgletallene i den ændrede omstruktureringsplan for HSH og hovedbanken.
Tabel 7
Budgetplan for HSH 2011-2014
2008 faktisk værdi
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011 prognose
2012 prognose
2013 prognose
2014 prognose
Samlede indtægter (i mio. EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Resultat før omstrukturering (i mio. EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Resultat før skat (i mio. EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Resultat (i mio. EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Omkostningsprocent (cost/income ratio) (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Egenkapitalforrentning (RoE) efter skat (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Samlede aktiver (i mia. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabel 8
Budgetplan for hovedbanken 2011-2014
2008 faktisk værdi
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011 prognose
2012 prognose
2013 prognose
2014 prognose
Samlede indtægter (i mio. EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Resultat før omstrukturering (i mio. EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Resultat før skat (i mio. EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Omkostningsprocent (cost/income ratio) (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Segmentaktiver (i mia. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Af nedenstående tabeller fremgår HSH's finansieringsplan med hensyn til den generelle finansieringsstrategi og finansieringsstrategien i USD.
Tabel 9
Finansieringsplan for HSH 2010-2014
(i mia. EUR)
Volumen pr. finansieringskilde
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
Dækkede obligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Statsgaranterede langfristede obligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Langfristede usikrede prioritetsobligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kortfristet finansiering på penge- og kapitalmarkedet
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Anden finansiering på penge- og kapitalmarkedet
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Erhvervs- og privatkundeindlån (indtil 2010)/restindlån (rest fra 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Udviklingsbanker og erhvervskreditter
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybride kapitalinstrumenter (tier 1 og tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
I alt
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Derivater
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver - (samlede forpligtelser + derivater), som skal finansieres ved hjælp af kortfristede sikrede finansielle midler, overskydende indlån og egenkapital
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
De statsgaranterede langfristede obligationer vil falde fra 44 mia. EUR (ultimo 2010) til [13-18] mia. EUR (ultimo 2014). Samtidig vil HSH's samlede aktiver falde med [25-35] mia. EUR. Forskellen mellem de samlede aktiver og de samlede forpligtelser (justeret for effekten af derivater) udgør et gab i finansieringsplanen, der skal dækkes af kortfristede usikrede og sikrede finansielle midler samt overskydende indlån og egenkapital. HSH's planlægning med hensyn til indlånene vedrører kun en del af de samlede indlån, der betragtes som stabil (rest), idet indlånenes faktiske omfang imidlertid forventes at blive højere og vil lukke en del af finansieringsgabet. Selv om en del af finansieringsgabet mellem finansierede aktiver og forpligtelser kunne dækkes af en kortfristet finansiering på penge- og kapitalmarkedet, bliver HSH's afhængighed af kortfristede finansieringer på penge- og kapitalmarkedet mindre i absolutte tal i løbet af omstruktureringsperioden. Med hensyn til finansieringsstrategien i EUR vil HSH anvende forholdsvis flere dækkede obligationer.
Tabel 10
Finansieringsstrategi i USD (2010-2014)
(i mia. USD)
Volumen
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
Finansiering i USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-finansiering ved hjælp af swaps
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver i USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver i USD - shipping
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Mens HSH i 2010 finansierede 75 % af sine USD-aktiver ved hjælp af valutaswaps, skal anvendelsen af swaps falde til […] % af de samlede USD-aktiver (herunder aktiverne i omstruktureringsenheden). Den forholdsvis lavere afhængighed af swapfinansieringer opnås gennem en reduktion af de USD-denominerede aktiver og dermed et fald i USD-finansieringens absolutte beløb.
(95)
I 2010 stillede sparekasserne [2,5-3,5] mia. EUR af HSH's langfristede usikrede finansiering og [200-500] mio. EUR af den langfristede sikrede finansiering, dvs. i alt [2,7-4] mia. EUR, til rådighed. Heroverfor stillede andre delstatsbanker i alt [150-250] mio. EUR og andre finansielle institutioner (private og offentlige finansielle institutioner uden sparekasser og delstatsbanker) [1-2] mia. EUR til rådighed.
(96)
Den ændrede omstruktureringsplan viser en styrkelse af HSH's kapitalpositioner og -procenter i løbet af omstruktureringsperioden med en planlagt kernekapitalprocent på [10-13] % for udgangen af 2014. På Kommissionens opfordring har HSH i sine finansielle prognoser forhøjet aktiekapitalen med 500 mio. EUR for 2013.
Tabel 11
HSH's kapitalposition (2009-2015)
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
2015
Risikovægtede aktiver efter garanti (i mia. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Udestående garanti (i mia. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Kapitaludvikling (i mia. EUR)
Tier I-kernekapital (i mia. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Tier I-kapital (i mia. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Samlet kapital (i mia. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Kapitalprocenter
Kernekapital/risikovægtede aktiver (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Tier 1-kapital/risikovægtede aktiver (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. TILSAGN FRA TYSKLAND
(97)
Tyskland har givet tilsagn om, at HSH vil gennemføre den ændrede omstruktureringsplan, og har afgivet tilsagnene i bilag I og III til denne afgørelse.
4.6. OVERVÅGNING
(98)
Tyskland har givet tilsagn om, at en tilsynsadministrator hvert kvartal vil forelægge en detaljeret rapport. Denne rapport indeholder navnlig oplysninger om kompensationen for hjælpeforanstaltningen (i overensstemmelse med bilag V til meddelelsen fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor, i det følgende »meddelelsen om værdiforringede aktiver« (29)) og om gennemførelsen af den ændrede omstruktureringsplan (i overensstemmelse med punkt 46 i meddelelsen fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger (i det følgende »omstruktureringsmeddelelsen« (30)).
5. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE MED HENBLIK PÅ UNDERSØGELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE TIL FORDEL FOR HSH
(99)
Den 30. oktober 2009 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at fastslå, om risikoafdækningen opfyldte kriterierne i meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til de aktiver, der kunne omfattes af en hjælpeforanstaltning, værdiansættelsen (herunder værdiansættelsesmetoden), kompensationen og forvaltningen af de værdiforringede aktiver. Desuden ønskede Kommissionen at undersøge de betingelser, der var gældende for rekapitaliseringsforanstaltningen, byrdefordelingen og foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(100)
Med hensyn til, om de afdækkede aktiver kunne omfattes af en hjælpeforanstaltning, udtrykte Kommissionen i betragtning 40 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt kriterierne i denne henseende i meddelelsen om værdiforringede aktiver var opfyldt, da kun en lille del af den afdækkede portefølje var direkte omfattet af definitionen af værdiforringede aktiver i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(101)
Hvad angår gennemsigtighed og åbenhed, anførte Kommissionen i betragtning 43 i beslutningen om at indlede proceduren, at HSH havde forelagt vurderingsrapporter udarbejdet af uafhængige eksperter, som kun omfattede en lille del af den afdækkede portefølje - mere specifikt en stor del af den strukturerede kreditafdækning. Desuden havde Tyskland på daværende tidspunkt ikke stillet BaFins validering af værdiansættelsesprocessen og resultatet til rådighed.
(102)
Med hensyn til forvaltningen af aktiverne udtrykte Kommissionen i betragtning 45 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt de foranstaltninger, som HSH havde truffet, opfyldte kriterierne i meddelelsen om værdiforringede aktiver, da alle aktiver fortsat ville være opført på HSH's balance.
(103)
Hvad angår værdiansættelsen, anførte Kommissionen i betragtning 47 i beslutningen om at indlede proceduren, at kun den strukturerede kreditportefølje var blevet værdiansat af uafhængige eksperter, og at den på daværende tidspunkt ikke havde tilstrækkelige oplysninger til værdiansættelsen af den reelle økonomiske værdi af den samlede portefølje. Kommissionen anførte videre, at den ønskede at undersøge de korrelationsantagelser, som HSH havde lagt til grund for de afdækkede aktiver.
(104)
Med hensyn til kompensationen udtrykte Kommissionen i betragtning 49 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt byrdefordelingen var passende, da det i henhold meddelelsen om værdiforringede aktiver skulle kræves af HSH, at den på grundlag af en »første tab«-klausul bidrager til dækning (typisk mindst 10 %) af tabene eller risikoen. Endvidere udtrykte Kommissionen i betragtning 51 ff. i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt tillægget på 400 basispoint udgør en passende kompensation for den af de offentlige ejere overtagne risiko.
(105)
Hvad angår genoprettelsen af rentabiliteten udtrykte Kommissionen i betragtning 59 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt HSH kan genoprette sin langsigtede rentabilitet. I betragtning af HSH's stærke afhængighed af penge- og kapitalmarkedet betvivlede Kommissionen navnlig, at den præsenterede refinansieringsstrategi i sig selv vil være bæredygtig på mellemlang og lang sigt efter statsgarantiernes udløb.
(106)
I betragtning 60 og 61 i beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved de antagelser for vækstrater og margener, der lå til grund for den oprindelige omstruktureringsplan. Kommissionen udtrykte navnlig tvivl om de højere margener inden for Private Banking og om de forventede vækstrater inden for forretningsområderne shipping og transport, hvor HSH allerede have forholdsvis store markedsandele.
(107)
I betragtning 62 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen betænkeligheder, fordi HSH i vidt omfang vil videreføre sine internationale kapitalmarkedsaktiviteter, men samtidig anfører, at den igen i højere grad vil orientere sin forretningsmodel mod regionale aktiviteter. I betragtning 63 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt antagelsen om, at HSH igen kan opnå sin tidligere A-vurdering i 2013, er realistisk.
(108)
Med hensyn til egetbidraget anførte Kommissionen, at den oprindelige omstruktureringsplan ikke indeholder vidtrækkende forsalg. Omfanget af egetbidraget i form af salg forblev uklart. I forbindelse med minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til værdiansættelsen af HSH og dermed også af prisen for de nyudstedte aktier. I betragtning 10 og 32 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt sparekasseforeningerne og Flowers, der ikke havde deltaget i rekapitaliseringen, kunne have draget fordel af kapitaltilførslen ved at beholde alt for store kapitalandele i HSH.
6. BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND
(109)
Den 17. december 2009 fremsendte Tyskland fælles bemærkninger fra delstaterne og HSH til beslutningen om at indlede proceduren.
6.1. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE RISIKOAFDÆKNINGEN
(110)
Tyskland var af den opfattelse, at Kommissionens retlige vurdering af risikoafdækningen var behæftet med fejl, da den var baseret på anvendelsen af meddelelsen om værdiforringede aktiver, der ikke fandt anvendelse i den foreliggende sag.
(111)
Tyskland var ikke enig med Kommissionen i, at det var tvingende nødvendigt at anvende meddelelsen om værdiforringede aktiver, og at Kommissionen skulle anvende de bestemmelser og meddelelser, der var gældende på tidspunktet for beslutningens vedtagelse, uanset det tidspunkt, hvor foranstaltningen var blevet udformet eller anmeldt (31). Ifølge Tyskland kunne dette kun støttes, for så vidt som de pågældende bestemmelser eller meddelelser fandt anvendelse, hvilket ikke var tilfældet i den foreliggende sag. Tyskland gjorde endvidere gældende, at meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke dækker alle former for støtteforanstaltninger, der vedrører værdiforringede aktiver. Efter Tysklands opfattelse skal meddelelsen om værdiforringede aktiver kun betragtes som en forskriftsmæssig bestemmelse, der alene tager sigte på en ensartet administrativ praksis og udelukkende kan binde Kommissionen. Spørgsmålet, om risikoafdækningen var forenelig med det indre marked skulle umiddelbart vurderes på grundlag af TEUF. Da målsætningen med second loss-garantien og den afdækkede porteføljes sammensætning efter Tysklands opfattelse ikke var omfattet af meddelelsen om værdiforringede aktiver, var det bevist, at meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke fandt anvendelse i HSH's tilfælde.
(112)
Tyskland anførte, at anvendelsen af meddelelsen om værdiforringede aktiver medførte et forkert vurderingsgrundlag, som var ugunstigt for HSH med hensyn til bestemmelsen af støtteelementet, porteføljeværdien, kompensationens størrelse og omstruktureringsbehovet.
(113)
Tyskland henviste til betragtning 38 i beslutningen om at indlede proceduren, hvori Kommissionen havde anført, at det var vanskeligt at vurdere markedsværdien af porteføljen, der hovedsagelig bestod af virksomhedslån. Tyskland anså disse vanskeligheder som bevis for, at second loss-garantien ikke skulle vurderes på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver, og anførte, at Kommissionen på grundlag af en fremskrivning var nået frem til et støttebeløb svarende til den nominelle garanti. Dette resultat beviste i sig selv, at den valgte metode måtte være forkert, da det ville betyde, at Kommissionen sidestillede den valgte risikoafdækning med hensyn til støtteelementet med en rekapitalisering i samme størrelsesorden, selv om de to foranstaltninger var forskellige. Mens rekapitaliseringen udgjorde en permanent kapitaltilførsel, var der i forbindelse med garantien kun tale om en regulerende stabiliseringsforanstaltning, der var begrænset til de dækkede aktivers løbetid.
(114)
Tyskland pegede på, at beregningen af støtteelementet på grundlag af markedsværdien viste, at Kommissionen overså risikoafdækningens art, da denne ikke dækkede markedsværdiudsving. Kommissionen burde derimod bestemme støtteelementet i second loss-garantien på grundlag af generelle statsstøtteregler og navnlig Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (32) (i det følgende »garantimeddelelsen«). Ifølge Tyskland ville anvendelsen af garantimeddelelsen, såfremt kompensationen for risikoafdækningen blev anerkendt som en kompensation på markedsvilkår, føre til et lavere støtteelement.
(115)
Selv hvis meddelelsen om værdiforringede aktiver fandt anvendelse på second loss-garantien, havde Kommissionen efter Tysklands opfattelse i forbindelse med anvendelsen begået fejl ved bestemmelsen af støtteelementet og beregningen af kompensationens størrelse samt med hensyn til byrdefordelingen og forvaltningen af aktiverne i omstruktureringsenheden. Støtteelementet i forbindelse med second loss-garantien var ikke korrekt, da antagelserne med hensyn til porteføljens overførsels- og markedsværdi var ukorrekte. Med hensyn til kompensationen for kapitalfrigørelsesvirkningen gjorde Tyskland gældende, at værdiansættelsen af kapitalfrigørelsesvirkningen i beslutningen om at indlede proceduren var baseret på gamle data. Ifølge nyere data var kapitalfrigørelsesvirkningen betydeligt lavere. Den foreløbige vurdering af byrdefordelingen var heller ikke korrekt og for snæver, da Kommissionen kun henviste til garantiens first loss-tranche, der lå langt under den first loss-tranche på 10 % af den dækkede portefølje, der kræves i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Der var ingen sammenhæng mellem byrdefordelingen og first loss-tranchen, der var angivet i absolutte tal. Endvidere skulle HSH dække ethvert tab, der lå over second loss-garantien. Med hensyn til forvaltningen af aktiverne anførte Tyskland, at principperne i meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke fandt anvendelse på risikoafdækningen i forbindelse med HSH, og at det ikke ville være hensigtsmæssigt at forvalte alle de værdier, der var omfattet af risikoafdækningen, særskilt. HSH ville muligvis oprette en omstruktureringsenhed og sikre en klar funktionel og organisatorisk adskillelse mellem hovedbanken og omstruktureringsenheden, som også ville blive overholdt på direktionsniveau.
(116)
Tyskland er ikke enig i værdiansættelsen af porteføljen i betragtning 47 i beslutningen om at indlede proceduren. I forbindelse med den afdækkede portefølje var der for størstedelens vedkommende tale om klassisk udlånsvirksomhed, hvor der ikke uden videre kunne foretages en cashflowbaseret værdiansættelse. En værdiansættelsesregel for »komplekse« aktiver, der ved hjælp af ensartede trimninger skal simulere usikkerheden på markedet, var i det foreliggende tilfælde ikke hensigtsmæssig til at værdiansætte den afdækkede portefølje. Mens HSH's CIP-portefølje var værdiansat af eksterne eksperter på grundlag af cashflow, var der i forbindelse med positionerne i den markant større kreditportefølje foretaget en normal, bankmæssig kreditanalyse i overensstemmelse med de relevante lovbestemmelser, hvor låntagerens kreditværdighed er af største betydning.
(117)
Som anført i beslutningen om at indlede proceduren gjorde Tyskland gældende, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende beregningsmetoderne i meddelelsen om værdiforringede aktiver på second loss-garantien, og at garantimeddelelsen skulle lægges til grund for bestemmelsen af kompensationens størrelse. I forbindelse med informationsudvekslingen, der også omfattede flere møder og telefonkonferencer, fremlagde Tyskland i perioden januar-august 2010 oplysninger som dokumentation for, at en fuldstændig tilbagesøgning af […] ville vanskeliggøre genoprettelsen af HSH's rentabilitet.
6.2. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE REKAPITALISERINGEN
(118)
Tyskland var af den opfattelse, at Kommissionen også ved vurderingen af rekapitalisering havde begået fejl, som vedrører ansættelsen af HSH's værdi og den retlige vurdering af eventuelle fordele for de minoritetsaktionærer, der ikke deltog i rekapitaliseringen.
(119)
Kommissionens tvivl med hensyn til virksomhedsværdien kunne ifølge Tyskland tilskrives fejlagtige faktiske konstateringer. Det var således ikke væsentligt, at PwC's oprindelige værdiansættelse ikke omfattede S&P's nedgradering af kreditvurderingen, og der var gode grunde til at antage, at HSH i 2013 igen ville opnå en A-vurdering.
(120)
Hvad angik emissionskursen for nye aktier, var tillæg på mellem 30 % og 60 % normale i forbindelse med børsnoterede banker. Værdiansættelsen af HSH var et passende grundlag af fastsættelsen af prisen for nye aktier, og HSH's eksisterende aktionærer havde ikke draget fordel af støtteforanstaltningerne ved at beholde alt for store kapitalandele i HSH.
6.3. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE RISIKOAFDÆKNINGEN OG REKAPITALISERINGEN PÅ BAGGRUND AF DE OFFENTLIGE EJERES GEWÄHRTRÄGERHAFTUNG
(121)
Tyskland anførte, at HSH uden redningsstøtten var trådt i likvidation, og at de offentlige ejere derfor skulle have dækket meget større tab på grundlag af Gewährträgerhaftung. Mulige krav inden for rammerne af Gewährträgerhaftung blev anslået til ca. 30 mia. EUR og mere. Tyskland pegede på, at en privat investor i de offentlige ejeres situation havde truffet de samme redningsforanstaltninger for at undgå større tab.
(122)
Tyskland er af den opfattelse, at redningsforanstaltningerne opfylder kriterierne om »den private investor« (dvs. anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip) og derfor ikke udgør statsstøtte. Kriterierne for dette princip er opfyldt, hvis det med rimelighed kan antages, at virksomheden igen vil blive rentabel, og likvidationsomkostningerne overstiger omkostningerne ved de finansielle foranstaltninger (33). Ifølge Tyskland er den oprindelige omstruktureringsplan, der blev fremlagt den 1. september 2009, tilstrækkelig dokumentation for HSH's evne til at genoprette sin rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af likvidationsomkostningerne anførte Tyskland, at der skal sondres mellem de forpligtelser, delstaterne skal hæfte for som ejere af HSH, og de forpligtelser, der påhviler dem som offentlige myndigheder. Delstaternes forpligtelser som offentlige myndigheder (f.eks. arbejdsløshedsydelser og socialsikringsbidrag) måtte ikke indgå i vurderingen af likvidationsomkostningerne. Kun de forpligtelser, som delstaterne skulle hæfte for som ejere af HSH, skulle tages i betragtning i forbindelse med likvidationsomkostningerne. Under påberåbelse af Linde-dommen (34) var Tyskland af den opfattelse, at der i forbindelse med bedømmelsen efter kriterierne om den private investor skulle tages hensyn til forpligtelser som følge af støtte, der tidligere var ydet lovligt. Gewährträgerhaftung-ordningen var godkendt af Kommissionen og udgjorde derfor støtte, der var forenelig med det indre marked. Endvidere hørte forpligtelserne i forbindelse med Gewährträgerhaftung blandt delstaternes forpligtelser som ejere af HSH og ikke som offentlige myndigheder. Gewährträgerhaftung kunne ifølge sin art sammenlignes med en administrativ erklæring. Derfor skulle de offentlige ejeres forpligtelser som følge af Gewährträgerhaftung på mindst 30 mia. EUR tages i betragtning ved vurderingen af likvidationsomkostningerne. Tyskland var af den opfattelse, at likvidationsomkostningerne ville ligge et godt stykke over omkostningerne i forbindelse med de offentlige ejeres finansielle foranstaltninger til fordel for HSH. Tyskland mener derfor, at kriterierne om den private investor er opfyldt, og at redningsforanstaltningerne ikke udgør statsstøtte.
6.4. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE BÆREDYGTIGHEDEN AF HSH'S FORRETNINGSMODEL
(123)
Selv om Tyskland først anså den foreløbige vurdering af HSH's forretningsmodel i betragtning 62 i beslutningen om at indlede proceduren for at være for negativ, ajourførte man den oprindelige omstruktureringsplan for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder med hensyn til konkurrencesituationen.
6.5. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE EGETBIDRAGET OG DE KOMPENSERENDE FORANSTALTNINGER
(124)
Tyskland anførte, at der ved hjælp af foranstaltningerne i den oprindelige omstruktureringsplan til opfyldelse af kravet om et passende eget bidrag - kompensation for foranstaltningerne, træk på kapitalreserver, salg af væsentlige kapitalinteresser og omkostningsnedskæringer - fremkommer et eget bidrag på 5,9 mia. EUR, og at disse foranstaltninger derfor skulle være tilstrækkelige.
(125)
De foreslåede kompenserende foranstaltninger - balancereduktion, opgivelse af profitable forretningsporteføljer, lukning af 12 (35) af de hidtil 21 internationale driftssteder og salg af væsentlige kapitalinteresser (REAG og DAL (36)) - anså Tyskland ganske vist først som tilstrækkelige, men de blev dog endnu en gang ændret i den ændrede omstruktureringsplan.
7. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(126)
Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Den 30. november og 11. december 2009 fremsendte sparekasseforeningerne og den 17. december 2009 Flowers bemærkninger.
7.1. BEMÆRKNINGER FRA SGVSH OG SVB
(127)
Sparekasseforeningerne var ikke enige i Kommissionens foreløbige opfattelse, at de i uforholdsmæssig høj grad havde draget fordel af de offentlige ejeres rekapitalisering af HSH, da emissionskursen for de nye aktier efter foreningernes opfattelse var fastsat ret lavt.
(128)
En opdeling af proceduren i HSH-sagen, hvor støtteforanstaltningerne blev godkendt i den ene procedure, og spørgsmålet om en eventuel indirekte støtte til minoritetsaktionærer blev undersøgt i en anden procedure, ville være i strid med artikel 7 i forordning (EF) nr. 659/1999 (37) (i det følgende »procedureforordningen«). Støtteforanstaltningen kunne ikke samtidig (til fordel for HSH) være forenelig og med hensyn til HSH's aktionærer uforenelig med det indre marked. En negativ beslutning om rekapitaliseringen med hensyn til sparekasseforeningerne og Flowers ville medføre, at rekapitaliseringen ville udgøre uforenelig støtte. Efter sparekasseforeningernes opfattelse burde Kommissionen behandle spørgsmålet om minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen i forbindelse med den generelle vurdering af byrdefordeling inden for rammerne af rekapitaliseringen.
(129)
Udvandingen af minoritetsaktionærernes kapitalandele, der efter Kommissionens opfattelse er utilstrækkelig, kan ifølge sparekasseforeningerne ikke udgøre statsstøtte. Efter deres opfattelse er en udvanding en sekundær effekt af en rekapitalisering. Desuden var kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF ikke opfyldt, for så vidt som sparekasseforeningerne ikke var virksomheder som omhandlet i statsstøttereglerne. SGVSH og SVB er selv ikke aktive på et marked, men besidder kun kapitalinteresser for deres medlemmer (de offentlige sparekasser i Hamburg og Schleswig-Holstein). Fordelen for sparekasseforeningerne kunne højst bestå i en værdiforøgelse af deres kapitalinteresser i HSH, hvilket følger af alle kapitaltilførsler. Desuden var den angivelige fordel ikke ydet ved hjælp af statsmidler. Udvandingsgraden afhang af antallet af aktier og prisen for dem. Beslutningen om prisen blev imidlertid ikke truffet af staten, men på aktionærernes generalforsamling. Denne beslutning kunne ikke tilregnes staten og kunne i henhold til dommen i Stardust Marine-sagen (38) ikke betragtes som statsstøtte. Den formodede fordel havde under ingen omstændigheder indvirket på sparekassernes konkurrencemæssige position på de markeder, hvor de opererer. Den formodede fordel fordrejede derfor ikke konkurrencevilkårene og påvirkede heller ikke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(130)
Sparekasseforeningerne pegede endvidere på, at Kommissionen ikke hidtil havde undersøgt sekundære effekter i forbindelse med andre rekapitaliseringsforanstaltninger. EU's retsinstanser havde heller ikke anlagt en sådan tilgang til WestLB-dommen (39). Desuden konstaterede sparekasseforeningerne, at Kommissionen i andre tilfælde, hvor emissionskursen for nye aktier syntes ekstrem høj (40), ikke havde undersøgt sekundære effekter. Hvis dette aspekt kun blev undersøgt i tilfælde som HSH eller BayernLB, ville dette være i strid med ligebehandlingsprincippet.
(131)
Sparekasseforeningerne anførte desuden, at aktionærer i et aktieselskab har tegningsret til nye aktier. Der er imidlertid tale om en mulighed og ikke en tegningspligt. Sparekasseforeningerne anså prisen for de nye aktier for at være passende, men kunne af finansielle grunde ikke deltage i rekapitaliseringen.
(132)
Endvidere gjorde sparekasseforeningerne gældende, at de i 2008 havde ydet et betydeligt bidrag til finansielle foranstaltninger til fordel for HSH. Sparekasseforeningerne havde således i juli 2008 konverteret en passiv kapitalinteresse på 685 mio. EUR til ordinær aktiekapital i HSH på 125 mio. EUR og kapitalreserver på 560 mio. EUR. Desuden havde sparekasseforeningerne sammen med Flowers tegnet en passiv kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir (hybridinstrument) på 962 mio. EUR, hvorved sparekasseforeningerne havde overtaget en kapitalandel på 660,5 mio. EUR. Ved udgangen af 2008 havde HSH opløst kapitalreserver på 3,1 mia. EUR for at dække tab og undgå, at de hybride instrumenter absorberede tabet. I denne forbindelse havde sparekasseforeningerne mistet deres kapitalandel på 560 mio. EUR i kapitalreserverne. Det obligatorisk konvertible værdipapir var med til at dække HSH's tab; der var heller ikke foretaget kuponbetalinger. Sparekasseforeningerne havde ikke modtaget udbytte siden 2008.
(133)
I maj 2009 ønskede sparekasseforeningerne at sælge deres aktier. Et salg havde imidlertid ikke været muligt på grund af en lock up-aftale, der var indgået med de offentlige ejere den 25. marts 2003. Parterne i lock up-aftalen havde forpligtet sig til at udøve deres stemmerettigheder på en sådan måde, at de offentlige ejeres og sparekasseforeningernes stemmeflertal blev opretholdt, og ikke at sælge deres kapitalandele op til en bestemt procentsats. Lock up-aftalen kunne ikke opsiges inden den 31. december 2013.
(134)
Sparekasseforeningerne pegede på, at deres kapitalandele var blevet betydeligt udvandet i forbindelse med rekapitaliseringen og faldet henholdsvis fra 13,2 % til 4,7 % og fra 1,62 % til 0,6 %. Med 85,5 % af de direkte og indirekte kapitalinteresser udøvede de offentlige ejere fælles kontrol med alle strategiske beslutninger i HSH. Denne fælles kontrol betød ud fra en privat investors synspunkt en yderligere reduktion af værdien af minoritetsaktionærernes kapitalinteresser.
(135)
Sparekasseforeningerne gjorde opmærksom på, at PwC's værdiansættelse af HSH blev bestilt af HSH og ikke af minoritetsaktionærerne. PwC havde foretaget værdiansættelsen på grundlag af anerkendte værdiansættelsesprincipper. Efter sparekasseforeningernes opfattelse skulle PwC have taget hensyn til særlige værdier og et modificeret risikotillæg, hvorved der var fremkommet en aktieværdi på 30 mio. EUR. Sparekasseforeningerne var derfor af den opfattelse, at deres kapitalinteresser var blevet udvandet uforholdsmæssigt meget, og anslog dette til ca. 200 mio. EUR.
7.2. BEMÆRKNINGER FRA FLOWERS
(136)
Flowers fremførte lignende argumenter som sparekasseforeningerne og gjorde desuden gældende, at de allerede havde ydet et betydeligt eget bidrag til omstruktureringen af HSH. De finansielle foranstaltninger, der var ydet til fordel for HSH i juli 2008, var tæt knyttet til kapitalforhøjelsen i maj 2009. I juli 2008 havde Flowers indskudt 300 mio. EUR i kontanter. Med hensyn til den passive kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir på i alt 962 mio. EUR havde Flowers ydet kontantbetalinger på i alt 301,5 mio. EUR. Den passive kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir havde været med til at dække tabet, da der ikke var foretaget kuponbetalinger. Investorernes andel af disse finansielle foranstaltninger udgjorde 48 % og var dermed betydeligt højere end deres daværende kapitalinteresse i HSH på i alt 25,67 %.
(137)
I modsætning til Kommissionens foreløbige vurdering i betragtning 65 og 73 i beslutningen om at indlede proceduren var Flowers ikke af den opfattelse, at deres eget bidrag og deltagelse i byrdefordelingen havde været utilstrækkelig. De pegede på, at de i 2009 havde ydet et bidrag på 794 mio. EUR i forbindelse med opløsningen af kapitalreserver på 3,1 mia. EUR. Investorerne anførte Kommissionens beslutning i Commerzbank-sagen (41) og gjorde gældende, at Kommissionen i forbindelse med Commerzbank havde betragtet salget af værdien af kapitalinteresser og andre aktiver som et tilstrækkeligt eget bidrag og forbuddet mod kupon- og udbyttebetalinger som byrdefordeling. Efter investorernes opfattelse burde de finansielle foranstaltninger fra 2008 have været taget i betragtning.
(138)
Investorerne krævede, at tabet af spærreminoritet som følge af udvandingen af deres kapitalandele ligeledes burde betragtes som et eget bidrag. Trods udvandingen af deres kapitalandele til 9,19 % kunne de på grundlag af deres ejerandel inden rekapitaliseringen fortsat gøres ansvarlige for 26,58 % i henhold til Gewährträgerhaftung-ordningen. Endvidere anså de Kommissionens tvivl med hensyn til værdiansættelsen af HSH og den efter Kommissionens opfattelse for høje aktiepris for ikke at være berettiget. Efter deres opfattelse blev der ikke taget hensyn til en række faktorer, der forøgede værdien.
(139)
Da tysk ret ikke gav mulighed for overførsel af aktier, kunne indirekte støtte til minoritetsaktionærer ikke tilbagesøges. Det var ikke muligt at opdele den igangværende procedure, da der kun var gennemført en støtteforanstaltning til fordel for HSH.
8. KOMMENTARER FRA TYSKLAND TIL BEMÆRKNINGERNE FRA INTERESSEREDE PARTER
(140)
Tyskland fremsendte kommentarer til sparekasseforeningernes og Flowers' argumenter. Tyskland var fortsat af den opfattelse, at værdiansættelsen af HSH var passende, og at minoritetsaktionærerne ikke havde draget fordel af indirekte statsstøtte. Desuden støttede Tyskland en opdeling af proceduren, hvis dette gav mulighed for en hurtigere afslutning som ventet af HSH og markederne. Tyskland tvivlede på, at en rekapitalisering retligt set er en samlet transaktion og derfor kun kan vurderes samlet i statsstøtteretlig henseende. Med henvisning til EU-retsinstansernes retspraksis anførte Tyskland, at det var juridisk muligt at opdele proceduren. Hvis den retlige vurdering af en støtte ville være forskellig med hensyn til forskellige støttemodtagere (i dette tilfælde HSH og minoritetsaktionærerne), ville dette ikke være til hinder for, at den støtte, der er ydet til fordel for HSH, var forenelig med det indre marked. Støttens proportionalitet med hensyn til den støttemodtagende bank kunne sikres ved at tage højde herfor i omstruktureringsplanen, mens eventuelle begunstigelser af minoritetsaktionærerne i form af en for høj emissionskurs skulle afgøres og korrigeres særskilt. Tyskland var ikke enig i Flowers' opfattelse, at indirekte støtte til minoritetsaktionærer ikke kunne tilbagesøges, da tysk ret ikke gav mulighed for overførsel af aktier. En sådan overførsel var mulig efter tysk ret, men selv hvis dette ikke var muligt, kunne Tyskland ikke påberåbe sig manglen på et eksigibelt dokument som begrundelse for, at man ikke havde efterkommet Kommissionens beslutning om tilbagesøgning.
9. STØTTERETLIG VURDERING
9.1. FOREKOMST AF STØTTE
(141)
I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(142)
En foranstaltning kan betragtes som statsstøtte, når følgende betingelser er opfyldt: a) den skal finansieres af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler, b) den skal medføre en fordel, hvorved visse virksomheder eller produktioner kan begunstiges, c) denne fordel skal være selektiv, og d) foranstaltningen skal kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Alle disse betingelser skal være opfyldt, for at en foranstaltning udgør statsstøtte. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at disse betingelser foreligger.
(143)
For det første blev foranstaltningerne iværksat af HSH Finanzfonds AöR, en offentligretlig institution, der er oprettet i fællesskab og ejes og kontrolleres af de offentlige ejere. Denne institution blev oprettet på grundlag af den statslige overenskomst (42) mellem delstaterne Hamburg og Schleswig-Holstein, der blev undertegnet den 3. april 2009 i Kiel og den 5. april 2009 i Hamburg. HSH Finanzfonds AöR får på vegne af de offentlige ejere til opgave at støtte HSH. Til udførelse af denne opgave overtager HSH Finanzfonds AöR garantier op til et garantibeløb på 10 mia. EUR, erhverver aktier i HSH og optager lån til at erhverve disse aktier. I henhold til § 3 i den statslige overenskomst hæfter de offentlige ejere for HSH Finanzfonds AöR's forpligtelser. Foranstaltningerne er derfor klart finansieret ved hjælp af statsmidler.
(144)
For det andet blev risikoafdækningen og rekapitaliseringen ydet for at forhindre HSH's insolvens (43) og bidrog derfor til HSH's opretholdelse. Der er derfor tale om økonomiske fordele som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(145)
For det tredje er foranstaltningerne specifikt rettet mod HSH og dermed selektive.
(146)
Endvidere skal de omhandlede foranstaltninger kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Disse virkninger kan undersøges på grundlag af støttens størrelse, de særlige forhold i forbindelse med støtteforanstaltningen og støttemodtageren (44). Støtteforanstaltningerne gjorde det muligt for HSH at undgå insolvens og fortsætte aktiviteterne på en række markeder. HSH er en internationalt aktiv bank, som konkurrere med andre banker i Tyskland og i andre lande. Desuden er HSH systemrelevant (45) for den tyske banksektor og en vigtig konkurrent på markedet for skibs- og flyfinansiering (HSH er verdens største udbyder af skibsfinansiering og en førende udbyder af finansielle tjenesteydelser inden for lufttransportsektoren). Desuden har HSH modtaget en forholdsvis stor støtte (se betragtning (159)), og risikoafdækningen dækker ca. 75 % af bankens balance. I betragtning af virkningerne af foranstaltningen, HSH's stilling i banksektoren (navnlig på markedet for skibsfinansiering) og støttens størrelse var der risiko for, at den fordel, som denne bank har fået, påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(147)
Denne vurdering har heller ikke ændret sig efter gennemgang af bemærkningerne fra Tyskland og interesserede parter. Tysklands bemærkninger vedrørende støttekarakteren af foranstaltningerne til fordel for HSH er selvmodsigende. På den ene side kræver Tyskland, at Kommissionen skulle undersøge risikoafdækningen på grundlag af garantimeddelelsen i stedet for meddelelsen om værdiforringede aktiver, og antager derfor tilsyneladende, at risikoafdækningen udgør statsstøtte. På den anden side gør Tyskland gældende (som sammenfattet i afsnit 6.3. i denne afgørelse), at en privat investor, der havde befundet sig i de offentlige ejeres situation, i betragtning af den ubegrænsede statsgaranti (Gewährträgerhaftung) for fordringer på mindst 30 mia. EUR ligeledes havde gennemført redningsforanstaltningerne til fordel for HSH for at undgå større tab. Tyskland konkluderer på grundlag heraf, at kriterierne om den private investor er opfyldt, og at de omhandlede foranstaltninger derfor ikke udgør statsstøtte.
(148)
Tyskland har fejlfortolket den retspraksis, der påberåbes. I den foreliggende sag gør Tyskland gældende, at statsstøtte (Gewährträgerhaftung) bør behandles som en del af likvidationsomkostningerne for at erklære anden statsstøtte (rekapitaliseringen og risikoafdækningen) forenelig med det markedsøkonomiske investorprincip. I Linde-sagen indgik parterne en transaktion på markedsvilkår, som indeholdt et tilskud med henblik på at blive frigjort fra en leveringskontrakt, der på et tidligere tidspunkt ligeledes var indgået på markedsvilkår, og hvis opfyldelse medførte store årlige tab. Domstolen fastslog i denne forbindelse: »[…] den samlede ordning, som er beskrevet ovenfor, må betragtes som en normal forretningsmæssig disposition, hvor […] [Treuhandanstalt] og LGW opfører sig som rationelle erhvervsdrivende under markedsøkonomiske forhold. Det er åbenbart, at disse organer først og fremmest har ladet sig lede af forretningsmæssige betragtninger uden overhovedet at tage finans- eller socialpolitiske hensyn (46)«. Denne situation er ikke sammenlignelig med den foreliggende sag, da begge transaktioner blev indgået på markedsvilkår i Linde-sagen, mens ingen af de to transaktioner blev indgået på markedsvilkår i HSH-sagen.
(149)
Gewährträgerhaftung er defineret som en direkte, ved lov eller bekendtgørelse fastsat forpligtelse for en lokal myndighed eller et andet offentligretligt organ til over for et offentligretligt kreditinstituts kreditorer at indestå for alle dette instituts gældsforpligtelser. Gewährträgerhaftung medfører således en forpligtelse for garanten til at træde til i tilfælde af kreditinstituttets insolvens eller likvidation. Den medfører et direkte krav fra kreditinstituttets kreditorer over for garanten, som imidlertid kun kan gøres gældende, hvis kreditinstituttets formue ikke er tilstrækkelig til at fyldestgøre kreditorerne. Gewährträgerhaftung er hverken beløbs- eller tidsmæssigt begrænset. Desuden betaler kreditinstituttet ikke noget vederlag for denne garanti (47). Gewährträgerhaftung er en vederlagsfri, ubegrænset subsidiær garanti fra en offentlig myndighed (kommune, delstat) for fordringer over for en offentligretlig institution (i dette tilfælde et offentligretligt kreditinstitut), i tilfælde af, at denne institution ikke er solvent. En markedsøkonomisk investor i de offentlige ejeres situation havde ikke, som de offentlige ejere gjorde med Gewährträgerhaftung, for en bank påtaget sig en vederlagsfri, ubegrænset garanti, der dækker den samlede balance.
(150)
Kommissionen har i realiteten betragtet Gewährträgerhaftung som statsstøtte. Kommissionen har krævet, at Tyskland afskaffer Gewährträgerhaftung.
(151)
Gewährträgerhaftung er forankret i offentlig ret. Inden for rammerne af Gewährträgerhaftung hæfter de offentlige ejere i deres egenskab af offentlige myndigheder og ikke af private ejere. I overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis (48) og retspraksis (49) kan kun forpligtelser, som en markedsøkonomisk investor kunne have indfriet, betragtes som en del af likvidationsomkostningerne. Som anført i betragtning (149) havde en markedsøkonomisk investor ikke ydet en bank en garanti, der er vederlagsfri og ubegrænset og dækker bankens samlede balance. Linde-dommen er derfor ikke særlig relevant for vurderingen af den foreliggende sag, da forpligtelser som følge af Gewährträgerhaftung ikke kan betragtes som likvidationsomkostninger.
(152)
Som støtteelement i forbindelse med rekapitaliseringen anvendes den nominelle værdi af rekapitaliseringen, da en markedsøkonomisk investor aldrig havde stillet disse midler til rådighed for en kriseramt virksomhed. Som anført i betragtning 27 og 28 i redningsbeslutningen viser minoritetsaktionærernes manglende deltagelse i rekapitaliseringen og den ulige fordeling af byrderne som følge af redningsforanstaltningerne på de offentlige ejere, at de offentlige ejere forfulgte almene målsætninger med rekapitaliseringen og ikke handlede som en privat investor. I overensstemmelse med sin beslutningspraksis (50) bekræfter Kommissionen sin opfattelse, at støtteelementet i forbindelse med rekapitaliseringen udgør 3 mia. EUR.
(153)
Kommissionen bekræfter endvidere, at støtteelementet i risikoafdækningen udgør 10 mia. EUR. Uanset Tysklands argumenter er Kommissionen fortsat overbevist om, at foranstaltningen skal undersøges på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver. I meddelelsen om værdiforringede aktiver forklares det, hvordan medlemsstaternes hjælpeforanstaltninger til værdiforringede aktiver i statsstøtteretlig henseende skal vurderes på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Værdiforringede aktiver er aktiver, hvor der er risiko for tab for bankerne. Efter Kommissionens opfattelse skal meddelelsen om værdiforringede aktiver anvendes i forbindelse med alle støtteforanstaltninger, der vedrører værdiforringede aktiver, og som faktisk omfatter den deltagende bank af en hjælpeforanstaltning, da hjælpeforanstaltninger ifølge meddelelsen er foranstaltninger, hvorved banker kan undgå betydelige nedskrivninger på visse kategorier af aktiver (51). Dette gælder også for risikoafdækningen i den foreliggende sag.
(154)
Kommissionen er ikke enig i Tysklands opfattelse, at meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke finder anvendelse, og at støtteelementet i second loss-garantien skal bestemmes på grundlag af de generelle statsstøtteregler og navnlig garantimeddelelsen. Garantimeddelelsen gælder for støtteforanstaltninger, hvormed banker skal tilføres likviditet (52). Risikoafdækningen har et andet formål. Den sigter mod bankens aktiver og skal frigøre mest mulig kapital, således at banken kan forbedre sin egenkapitalandel.
(155)
Med hensyn til Tysklands ratione temporis-indsigelse minder Kommissionen om, at den skal anvende de bestemmelser og meddelelser, der var gældende på tidspunktet for afgørelsens vedtagelse, uanset det tidspunkt, hvor foranstaltningen blev udformet eller anmeldt (53). Dette er en hovedregel, og enhver undtagelse fra denne regel skal klart fremgå af den bestemmelse, der ellers ville finde anvendelse. Som bekræftet af EU's retsinstanser (54) skal en anmeldt foranstaltning undersøges på grundlag af de regler, der fandt anvendelse på det tidspunkt, hvor beslutningen eller afgørelsen blev truffet. Kommissionen har derfor i forbindelse med den nuværende finanskrise allerede anvendt meddelelsen om værdiforringede aktiver på foranstaltninger, der blev anmeldt inden offentliggørelsen af denne meddelelse (55).
(156)
Ifølge meddelelsen om værdiforringede aktiver svarer støttebeløbet til forskellen mellem aktivernes overførselsværdi og markedsprisen. Den afdækkede porteføljes overførselsværdi udgør [ca. 168] mia. EUR, hvilket svarer til dens nominelle værdi på [ca. 172] mia. EUR minus »det første tab« på 3,2 mia. EUR (first loss-tranche).
(157)
I betragtning af den afdækkede porteføljes betydelige omfang og sammensætning ([60-80] % af porteføljen består af kreditter) er det vanskeligt at bestemme dens markedsværdi. Findes der ikke et marked, kunne markedsværdien for nogle aktiver rent faktisk være lig nul (56). Under alle omstændigheder ligger den afdækkede porteføljes markedsværdi langt under dens reelle økonomiske værdi (57), der afspejler den bagvedliggende langfristede økonomiske værdi af aktiverne. Da støttebeløbet i forbindelse med garantien ikke kan overstige dens nominelle værdi (10 mia. EUR), er det ikke nødvendigt at bestemme den præcise værdi. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at støtteelementet i forbindelse med risikoafdækningen udgør 10 mia. EUR.
(158)
Kommissionen bemærker, at likviditetsgarantierne fra SoFFin på 17 mia. EUR udgør støtte, der er ydet i henhold til den tyske ordning.
(159)
Kommissionen er nået til den konklusion, at støtteelementet i forbindelse med risikoafdækningen og rekapitaliseringen udgør 13 mia. EUR. Kommissionen er endvidere af den opfattelse, at støtteelementet i forbindelse med likviditetsgarantierne udgør op til 17 mia. EUR.
9.2. STØTTEFORANSTALTNINGERNES FORENELIGHED
9.2.1. ANVENDELSE AF ARTIKEL 107, STK. 3, LITRA B), I TEUF
(160)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan støtte erklæres forenelig med det indre marked, hvis den kan »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. I forbindelse med godkendelsen af den tyske bankhjælpepakke (58) har Kommissionen bekræftet, at der er risiko for en alvorlig forstyrrelse i Tysklands økonomi, og at statslig støtte til banker er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Selv om der siden begyndelsen af 2010 langsomt er kommet gang i økonomien, er Kommissionen fortsat af den opfattelse, at betingelserne for at godkende statsstøtte efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF er opfyldt, da finansmarkederne igen er kommet under pres. Kommissionen bekræftede denne opfattelse ved i december 2010 at vedtage en meddelelse, som forlængede anvendelsen af statsstøttereglerne på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (59) indtil den 31. december 2011.
(161)
Hvis en bank som HSH gik konkurs, kunne dette indvirke direkte på finansmarkederne og dermed også på hele økonomien i en medlemsstat. I betragtning af de nuværende skrøbelige finansmarkeder baserer Kommissionen fortsat undersøgelsen af støtteforanstaltninger i banksektoren på artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.
9.2.2. RISIKOAFDÆKNINGENS FORENELIGHED MED MEDDELELSEN OM VÆRDIFORRINGEDE AKTIVER
(162)
Kommissionen skulle undersøge hjælpeforanstaltningernes forenelighed efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF og på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver. Meddelelsen om værdiforringede aktiver tager ikke, som anført af Tyskland, alene sigte på en ensartet administrativ praksis (60), men forklarer statsstøttereglernes anvendelse på hjælpeforanstaltninger i forbindelse med værdiforringede aktiver. Den tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med hjælpeforanstaltninger og udleder af statsstøttereglerne kriterierne for foreneligheden af sådanne foranstaltninger. Anvendelsen af meddelelsen om værdiforringede aktiver skal sikre kohærensen i de hjælpeforanstaltninger, medlemsstaterne indfører, og overholdelsen af statsstøttereglerne. I henhold til punkt 18 i meddelelsen om værdiforringede aktiver er det sigtet med denne meddelelse at fastlægge koordinerede principper og betingelser, der så vidt muligt skal sikre foranstaltningernes effektive virkning på det indre marked, under hensyn til det langsigtede mål om en tilbagevenden til normale markedsvilkår. Meddelelsens målsætning er derfor bredere formuleret end antaget af Tyskland og ikke begrænset til målet om en ensartet administrativ praksis. I betragtning af denne målsætning skal Kommissionen anvende meddelelsen om værdiforringede aktiver på alle hjælpeforanstaltninger.
(163)
Kommissionen ser derfor ingen grund til, som krævet af Tyskland, at undersøge foranstaltningen direkte på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.
(164)
I meddelelsen om værdiforringede aktiver er det fastsat, på hvilke betingelser hjælpeforanstaltninger er forenelige med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Forenelighedsanalysen skal derfor foretages på grundlag af en række kriterier. Disse omfatter navnlig aktivernes støtteberettigelse, forvaltning af aktiverne, værdiansættelse af den afdækkede portefølje, identifikation af problemet samt fuld gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne ex ante, tilpasning af foranstaltningen til overordnede samfundsmæssige interesser, fyldestgørende kompensation og byrdefordeling samt krav om, at en omstruktureringsplan skal undersøges af Kommissionen.
9.2.2.1. Aktivernes støtteberettigelse
(165)
I henhold til punkt 33 ff. i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal de aktiver, der kan være omfattet af en hjælpeforanstaltning, identificeres og opdeles i kategorier (kurve). Udførlige retningslinjer for afgrænsningen af disse kategorier findes i bilag III til meddelelsen om værdiforringede aktiver. På grund af de mange forskellige aktiver, der er omfattet af risikoafdækningen, er kurvesystemet i meddelelsen om værdiforringede aktiver imidlertid ikke tilstrækkeligt. I punkt 35 i meddelelsen om værdiforringede aktiver gives der imidlertid mulighed for et yderligere spillerum med hensyn til at identificere støtteberettigede aktiver. Således kan banker, der ikke er omfattet af punkt 33 i meddelelsen, også uden nogen særlig begrundelse frigøres for værdiforringede aktiver, når der er tale om højst 10-20 % af den samlede aktivbeholdning. Da risikoafdækningen i den foreliggende sag dækker [ca. 75] % af HSH's balance, giver punkt 35 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ingen tilfredsstillende løsning.
(166)
I henhold til punkt 32 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, som indeholder grundlæggende retningslinjer for afgrænsningen af aktiver, skal der imidlertid anlægges en pragmatisk tilgang ved vurderingen af arten af aktiver, der er omfattet af en hjælpeforanstaltning. Kommissionen konstaterer, at spektret af aktivkategorier, der er berørt af finanskrisen, i tidens løb er blevet større på grund af afsmitningsvirkninger. Navnlig værdipapirer fra områderne shipping, lufttransport og fast ejendom er på nuværende tidspunkt illikvide eller genstand for betydelige nedskrivninger. Hjælpeforanstaltninger til disse former for aktiver kan bidrage til, at målene med meddelelsen om værdiforringede aktiver nås, dvs. at gennemsigtigheden øges, og at der ydes et bidrag til den finansielle stabilitet, selv hvis disse aktiver ikke falder ind under de kategorier af aktiver, som har udløst finanskrisen. Kommissionen har derfor i tidligere tilfælde accepteret hjælpeforanstaltninger i forbindelse med sådanne aktiver (61) og finder også dette hensigtsmæssigt i den foreliggende sag.
(167)
I henhold til punkt 36 i meddelelsen om værdiforringede aktiver kan kriterierne for støtteberettigelse defineres bredere, hvis dette opvejes af en gennemgribende omstrukturering. Jo større en andel af bankens aktivbeholdning de afdækkede aktiver udgør, desto mere gennemgribende skal omstruktureringen være. I beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til aktivernes støtteberettigelse, da den oprindelige omstruktureringsplan, der var fremlagt på daværende tidspunkt, ikke syntes at være tilstrækkelig omfattende til at sikre en passende kompensation for den fleksible anvendelse af kriterierne for støtteberettigelse. Den 11. juli 2011 fremlagde HSH den ændrede omstruktureringsplan. De ændrede omstruktureringsforanstaltninger omfatter en balancereduktion på ca. 61 %, salg af […] kapitalinteresser og lukning af 15 af HSH's 21 internationale driftssteder. Efter Kommissionens opfattelse sikrer omstruktureringens omfang en kompensation for den fleksible anvendelse af meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til aktivernes støtteberettigelse. Kommissionens tvivl med hensyn til aktivernes støtteberettigelse er derfor fjernet.
9.2.2.2. Forvaltning af aktiverne
(168)
I betragtning 45 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen med hensyn til forvaltningen af aktiverne tvivl om, hvorvidt garantien var forenelig med det indre marked. Da alle aktiver fortsat skulle være opført på HSH's balance, var der ingen dokumentation for en klart funktionel og organisatorisk adskillelse mellem HSH og de afdækkede aktiver (navnlig med hensyn til forvaltning, personale og kunder).
(169)
Tyskland fremsendte yderligere oplysninger og forklarede, at HSH havde oprettet en omstruktureringsenhed, der var en intern afviklingsbank med separat ledelse. HSH havde indført rapportering om de enkelte forretningsområder samt en separat ledelse af omstruktureringsenheden, således at der ikke kunne opstå interessekonflikt mellem hovedbanken og omstruktureringsenheden. Kommissionen er enig i Tysklands bemærkninger i betragtning (115) vedrørende forvaltningen af aktiverne og accepterer de ændringer, som HSH har foretaget på dette område. Risikoafdækningen opfylder derfor kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til forvaltningen af aktiverne.
9.2.2.3. Værdiansættelse af den afdækkede portefølje
(170)
I betragtning 47 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen også tvivl med hensyn til værdiansættelsen af den afdækkede portefølje, da kun en lille del af porteføljen var blevet vurderet af uafhængige eksperter, og HSH ikke havde fremsendt tilstrækkelige oplysninger til værdiansættelsen af den reelle økonomiske værdi af den samlede portefølje. Inden gennemførelsen af foranstaltningen udpegede HSH to uafhængige eksperter: Blackrock og Cambridge Place. Disse værdiansatte kun en lille del af den afdækkede portefølje, dvs. værdipapirerne med sikkerhed i aktiver (»ABS«) og dele af CIP-porteføljen.
(171)
Kommissionen er ikke enig i den opfattelse, som Tyskland har givet udtrykt for i betragtning (116) med hensyn til, at det var vanskeligt at værdiansætte udlånsvirksomheden, da cashflowprognoser er baseret på en lang række forskellige antagelser, f.eks. med hensyn til fremtidig forsinket betaling, sandsynlighed for misligholdelse og misligholdelsestidspunkt, tilbagesøgning og rentesatser (risikofri rentesats og risikotillæg). Selv hvis værdiansættelsen bliver mere kompleks i forbindelse med kreditter, der kan forlænges, hvilket er reglen i forbindelse med skibs- og ejendomsfinansiering, dvs. en stor del af den afdækkede portefølje, viser Kommissionens beslutningspraksis, at porteføljer med lignende aktiver allerede er blevet værdiansat på basis af cashflow (62). Tyskland har desuden ikke godtgjort, at en værdiansættelse baseret på cashflowprognoser ville give et helt andet resultat.
(172)
Værdiansættelsen bør foretages på grundlag af en generel metodologi fastlagt på EU-plan. På Kommissionens anmodning foretog HSH og bankens eksterne ekspert Morgan Stanley i tæt samarbejde med Kommissionens eksperter en fuldstændig værdiansættelse af porteføljen. De antagelser, som HSH lagde til grund ved værdiansættelsen, var i overensstemmelse med de strenge stressscenarier, som Kommissionen havde anvendt i andre tilfælde. De anvendte metoder var kohærente.
(173)
Det fremgik af værdiansættelsen, at de forventede tab langt ville overstige first loss-tranchen på 3,2 mia. EUR og udhule second loss-tranchen på 10 mia. EUR […]. Desuden viste det sig, at den reelle økonomiske værdi […] er ca. [155-170] mia. EUR ([ca. 172] mia. EUR minus 3,2 mia. EUR minus [2,5-10] mia. EUR).
(174)
Da værdiansættelsen blev foretaget i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver, er Kommissionen af den opfattelse, at den tvivl, som den gav udtryk for i betragtning 45 i beslutningen om at indlede proceduren, er fjernet.
9.2.2.4. Fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante
(175)
I betragtning 42 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til gennemsigtighed og åbenhed, da Tyskland ikke havde forelagt en fuldstændig værdiansættelse af den afdækkede portefølje foretaget af en anerkendt uafhængig ekspert.
(176)
I henhold til punkt 20 i meddelelsen om værdiforringede aktiver er fuld gennemsigtighed og åbenhed om de værdiforringede aktiver en forudsætning, og banker, der ansøger om støtte, bør derfor forinden give udtømmende oplysninger om de aktiver, der skal være omfattet af hjælpeforanstaltningerne, på grundlag af en fyldestgørende værdiansættelse, der er attesteret af anerkendte uafhængige eksperter og valideret af den relevante tilsynsmyndighed. De fremsendte oplysninger om de værdiforringede aktiver bør være så detaljerede, som det er anført i bilag III, afsnit II og tabel 2 i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(177)
Efter vedtagelsen af beslutningen om at indlede proceduren fik Kommissionen forelagt detaljerede oplysninger om den afdækkede portefølje og aktiverne. Det fremgik af værdiansættelsen, at porteføljens reelle økonomiske værdi udgjorde ca. [155-170] mia. EUR. Risikoafdækningens kapitalfrigørelsesvirkning blev vurderet til [ca. 3,5] mia. EUR. Morgan Stanley har officielt undertegnet og valideret værdiansættelsen samt de antagelser og metoder, der var lagt til grund. Foranstaltningens kapitalfrigørelsesvirkning blev bekræftet af BaFin i februar 2010. Kapitalfrigørelsesvirkningen, der var beregnet på grundlag af værdiansættelsen af aktiverne, adskiller sig fra Kommissionens foreløbige vurdering i betragtning 51 ff. i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen accepterer det værdiansættelsesresultat og den beregning af kapitalfrigørelsesvirkningen, som Tyskland fremsendte. I betragtning af resultatet af undersøgelsen er det derfor ikke nødvendigt at behandle Tysklands bemærkninger vedrørende kapitalfrigørelsesvirkningen yderligere.
(178)
Kommissionens tvivl med hensyn til gennemsigtighed og åbenhed ex ante er fjernet.
9.2.2.5. Tilpasning til overordnede samfundsmæssige interesser
(179)
I henhold til afsnit 5.3 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal bankernes incitamenter til at deltage i ordningen tilpasses overordnede samfundsmæssige interesser på følgende måde: a) en frist på højst seks måneder til at tilmelde sig ordningen b) skridt til at sikre deltagelse af de banker, der har mest brug for hjælpeforanstaltninger, og c) passende adfærdsmæssige krav for bl.a. at begrænse konkurrencevirkningerne.
(180)
Garantien blev udformet specielt til HSH i betragtning af HSH's systemiske betydning for de offentlige ejeres økonomi. I forbindelse med den ændrede omstruktureringsplan pålægges HSH en række adfærdsrestriktioner, som navnlig vedrører udbytte- og kuponbetalinger, Corporate Governance, afkast og markedstilstedeværelse inden for visse brancher som skibsfinansiering.
(181)
Risikoafdækningen til fordel for HSH er derfor forenelig med kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til tilpasningen til overordnede samfundsmæssige interesser.
9.2.2.6. Kompensation og byrdefordeling
(182)
I betragtning 49 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt byrdefordelingen var passende. I henhold til punkt 24 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skulle det kræves, at HSH bidrager til dækning af tabet eller risikoen i form af en »første tab«-klausul (typisk mindst 10 %). Der kan også sikres en passende byrdefordeling ved hjælp af en højere eller efterfølgende kompensation. Endvidere udtrykte Kommissionen i betragtning 51 ff. i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt præmien på 400 basispoint udgør en passende kompensation for den af de offentlige ejere overtagne risiko.
(183)
I henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal der i forbindelse med alle hjælpeforanstaltninger være sikkerhed for et rimeligt afkast til staten. Et afkast i forbindelse med en hjælpeforanstaltning er rimeligt, når det kompenserer for foranstaltningens virkninger med hensyn til den lovpligtige egenkapital. Dette betyder, at der skal sikres en passende kompensation for kapitalfrigørelsesvirkningen.
(184)
Med hensyn til kapitalfrigørelsesvirkningen konstaterede Kommissionen i sin beslutning om Tysklands statsstøtte til omstrukturering af Landesbank Baden-Württemberg (63), at en kapitalfrigørelse på 6,25 % ved hjælp af den pågældende foranstaltning kan betragtes som en passende kompensation for kapitalfrigørelsesvirkningen (64). Kapitalfrigørelsesvirkningen for risikoafdækningen blev vurderet til [ca. 3,5] mia. EUR, hvorved der fremkommer en årlig kompensation på ca. 220 mio. EUR (hvilket svarer til [ca. 220] basispoint af den nominelle værdi af garantien), hvis HSH udnytter det fulde garantibeløb. I forbindelse med en (delvis) opsigelse af garantien bør minimumskompensationen for kapitalfrigørelsen nedsættes forholdsmæssigt til [ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien.
(185)
Som anført i betragtning (46) har HSH foreslået at betale et garantigebyr på 400 basispoint for risikoafdækningen. Dette betyder at HSH alt efter scenarie vil betale [ 1,5] mia. EUR (intet træk på garantien), [ 2,5] mia. EUR (træk på 5 mia. EUR) eller [ 4] mia. EUR (træk på 10 mia. EUR).
(186)
Hvad angår spørgsmålet, om minimumskompensationen for kapitalfrigørelsen på [ca. 220] basispoint p.a. af 10 mia. EUR eller - i tilfælde af delvise opsigelser - af den udestående nominelle værdi af garantien er passende (65), nedsættes den absolutte kompensation for kapitalfrigørelsen, hvis garantien delvis opsiges. Selv om kapitalfrigørelsesvirkningen sandsynligvis ikke vil falde direkte proportionalt med risikoafdækningsbeløbet, er Kommissionen af den opfattelse, at den i risikoafdækningens løbetid med henblik på beregningen af minimumskompensationen for kapitalfrigørelsen muliggør en passende tilnærmelse. Derfor ville Kommissionen anse en kompensation på årligt omkring [ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien for passende.
(187)
Da [ca. 220] basispoint af det udestående garantibeløb udgør en passende tilnærmelse til satsen på 6,25 % af kapitalfrigørelsesbeløbet, er det efter Kommissionens opfattelse tilstrækkeligt, at der årligt betales 6,25 % af kapitalfrigørelsesvirkningen til HSH Finanzfonds AöR. Kompensationen for kapitalfrigørelsen kan derfor betragtes som forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(188)
I henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal desuden i forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb eller forsikring af aktiverne, overførselsværdien være baseret på deres reelle økonomiske værdi.
(189)
Det fremgik af Kommissionens værdiansættelse af risikoafdækningen, at den garanterede værdi på [ca. 168] mia. EUR var vurderet for højt (over den reelle økonomiske værdi) og first loss-tranchen for lavt. Forskellen mellem den garanterede værdi og den reelle økonomiske værdi udgør [2,5-10] mia. EUR. Der skulle derfor foretages en »justering« af den garanterede værdi og en forhøjelse af first loss-tranchen. Tyskland har fremsendt dokumentation for, at det ikke er muligt for HSH at tilbagebetale [2,5-10] mia. EUR, og afviser en sådan tilbagebetaling. Men selv hvis HSH ikke kan forhøje first loss-tranchen med [2,5-10] mia. EUR for at dække de forventede tab, kunne i henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver forskellen også tilbagesøges på et senere tidspunkt, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul i forbindelse med omfattende omstruktureringsforanstaltninger.
(190)
I forbindelse med den grundpræmie på 400 basispoint, der skal betales til staten, kan der således fastsættes en tilbagebetalingsklausul, der vedrører den del af betalingen, som overstiger kompensationen for kapitalfrigørelsen på [ca. 220] basispoint. Dette beløb vil desuden afhænge af et eventuelt træk på garantien, da grundpræmien - som det fremgår af nedenstående tabel - kan ændres.
Tabel 12
Tilbagebetaling via grundpræmie og yderligere tilbagebetalinger
i mio. EUR
Scenarie 1
(intet træk på garanti: 0 EUR)
Scenarie 2
(træk på garanti: 5 mia. EUR)
Scenarie 3
(træk på garanti: 10 mia. EUR)
Grundpræmie (400 basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
heraf kompensation for kapitalfrigørelse ([ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Yderligere tilbagebetaling indeholdt i grundpræmien
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Yderligere nødvendige tilbagebetalinger
(…)
(…)
(…)
(191)
Kompensationen ville derfor ikke sikre en tilstrækkelig tilbagebetaling via grundpræmien. Med henblik på en fuldstændig tilbagebetaling til staten skal HSH også betale den forskel mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, der ikke dækkes af grundpræmien på 400 basispoint. Alt efter scenarie udgør forskellen mellem […] EUR og […] EUR.
(192)
Da Tyskland og HSH afviser at forhøje denne betaling, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999.
(193)
Kommissionen bemærker, at det fremgår af den ændrede omstruktureringsplan, at en yderligere tilbagebetaling på mellem […] EUR og […] EUR ikke er mulig, da HSH's rentabilitet ellers ville blive bragt i fare; en fuldstændig tilbagebetaling ville - ifølge prognoserne i betragtning (91) - udhule ethvert overskud, som HSH måtte opnå i hele omstruktureringsperioden og efterfølgende.
(194)
Alligevel er Kommissionen af den opfattelse, at det ved hjælp af en kompensationsordning, som muliggør en justering, der er i overensstemmelse med både meddelelsen om værdiforringede aktiver og Kommissionens beslutningspraksis med hensyn til tilbagebetalinger og kompensationer, kan sikres, at støtteforanstaltningen er forenelig med det indre marked. I henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver kan det accepteres, at aktivernes overførselsværdi (garanterede værdi) overstiger deres reelle økonomiske værdi, hvis det ledsages af en gennemgribende omstrukturering og betingelser om, at denne yderligere støtte skal tilbagesøges på et senere stadium. Punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver giver således et vist spillerum med hensyn til delvise tilbagebetalingsforanstaltninger, så længe der sikres en passende kompensation gennem omstrukturering.
(195)
I den foreliggende støttesag er det efter Kommissionens opfattelse muligt at opnå en delvis yderligere tilbagebetaling gennem en kombination af foranstaltninger.
(196)
Efter Kommissionens opfattelse bør således først og fremmest betalingen af eventuelle yderligere tilbagebetalingsbeløb så vidt muligt (og uden at bringe genoprettelsen af HSH's langsigtede rentabilitet i fare) ske umiddelbart og ikke udsættes længere end nødvendigt. Derfor undersøgte den, om en engangsbetaling er mulig. Kommissionen har derfor, som anført i betragtning (90), krævet, at HSH i sine finansielle prognoser for 2011 medtager en engangsbetaling på 500 mio. EUR. På grundlag af de finansielle prognoser i betragtning (91) er HSH i stand til at foretage en engangsbetaling på 500 mio. EUR til staten. Betalingen af et sådant beløb ville udhule alle HSH's forventede overskud og vil i 2011 formentlig medføre et nettounderskud på [150-200] mio. EUR. Dette underskud kan imidlertid absorberes i de efterfølgende år og vil ikke være til hinder for, at HSH i de tilbageværende år af omstruktureringen påviseligt og kontinuerligt kan opnå overskud (som afspejler aktiviteternes rentabilitet). En sådan »resultatopgørelse« er nødvendig for at kunne godtgøre genoprettelsen af HSH's rentabilitet og i sidste instans også HSH's evne til igen at finde investorer. På dette grundlag finder Kommissionen, at 500 mio. EUR er det størst mulige bidrag til en delvis tilbagebetaling, som HSH i første omgang kan yde.
(197)
Kommissionen er dog ikke af den opfattelse, at det beløb, der i første omgang tilbagebetales, bør betales kontant til staten. I betragtning af HSH's nuværende kapitalniveau, som hidtil ikke har været tilstrækkeligt til at dække tabene i forbindelse med investeringsforretningerne og styrke kapitalgrundlaget, kunne efter Kommissionens opfattelse engangsbetalingen på 500 mio. EUR foretages i form af kapitalandele i stedet for kontant. Da HSH's aktiviteter fortsat vil have fokus på forretningsområder med en udpræget procyklisk udvikling og høj volatilitet som skibsfinansiering (se betragtning (223)-(226)), skal dens kapitalstruktur ubetinget styrkes.
(198)
Foruden den ovennævnte engangsbetaling er HSH efter Kommissionens opfattelse desuden i stand til løbende at foretage yderligere tilbagebetalinger. En yderligere justering af overførselsprisen kan opnås via en præmie, der skal betales ud over grundpræmien og i hele omstruktureringsperioden. På grundlag af de finansielle prognoser i betragtning (91) finder Kommissionen, at en sådan tillægspræmie kunne være på 385 basispoint, uden at genoprettelsen af HSH's rentabilitet ville blive bragt i fare. Med en tillægspræmie på 385 basispoint vil de grundpræmiebetalinger på 400 basispoint, der er fastsat i tabel 4 til hele omstruktureringsperioden, ikke blive overskredet (66). Betalingerne af tillægspræmien ville derfor kun i scenarie 3 med et anslået træk på 10 mia. EUR (se betragtning (90)) overstige HSH's forventede nettooverskud for perioden 2012-2014. Endvidere bemærker Kommissionen, at HSH allerede har opsagt 3 mia. EUR af garantien, således at det kan udelukkes, at det tredje scenarie i tabel 4 (træk på den samlede garanti på 10 mio. EUR) indtræder.
(199)
Hvis der blev betalt mere end denne tillægspræmie, ville der være risiko for, at HSH ikke når sin kernekapitalprocent på 10 %. Som anført i betragtning (223)-(226) og nærmere beskrevet i betragtning (229)-(232) er det efter Kommissionens opfattelse helt nødvendigt, at HSH opnår en kapitalisering, der giver banken en buffer, hvormed den kan imødegå konjunkturbetingede udsving i sine finansielle resultater, for at genoprettelsen af HSH's rentabilitet på intet tidspunkt er bragt i fare. En kernekapitalprocent på 10 % er en tilstrækkelig buffer. Hvis denne procent blev reduceret som følge af tillægspræmien, bør betalingen af denne præmie udsættes, så længe HSH's rentabilitet var truet.
(200)
På dette grundlag er det efter Kommissionens opfattelse absolut muligt for HSH at foretage yderligere betalinger i de kommende år, uden at dette ville hindre genoprettelsen af dens rentabilitet.
(201)
Af ovenstående grunde og for at sikre, at risikoafdækningen er forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver, foreskriver Kommissionen en anden kompenseringsmekanisme, der ændrer bestemmelserne i den aftale om tilrådighedsstillelse af en garantiramme (»garantistillelsesaftale«), der blev indgået den 2. juni 2009, på følgende måde. Kompenseringsmekanismen er baseret på den nuværende grundpræmie på 400 basispoint p.a. af den udestående nominelle værdi af garantien, der er fastsat i garantistillelsesaftalen. Denne grundpræmie forbliver uændret, med den undtagelse, at den nominelle værdi som beregningsgrundlag for grundpræmiens størrelse ikke nedsættes som følge af træk på garantien. På denne måde skaber Kommissionen ingen incitamenter til at udnytte garantien. Ud over grundpræmien er der fastsat en tillægspræmie på 385 basispoint samt en engangsbetaling på 500 mio. EUR i ordinære aktier (»engangsbetaling« eller »engangsbetaling i form af aktier«). For at gennemføre disse betingelser skal den oprindelige garantistillelsesaftale ændres, som redegjort for i betragtning (201)-(208).
(202)
For det første skal tillægspræmien medtages i aftalen. Beregningsgrundlaget for tillægspræmien bør ligne beregningsgrundlaget for grundpræmien og bestå af den nominelle værdi af garantien minus eventuelle delvise opsigelser, men ikke eventuelle træk på garantien. Beregningsgrundlaget for tillægspræmien bør dog være afhængigt af, i hvilket omfang HSH i sidste instans opsiger denne garanti, idet tidspunktet for opsigelsen ikke er af betydning. HSH's rentabilitet er derfor kun berørt i det omfang, hvori HSH udnytter garantien. Ved delvis opsigelse af garantien bliver derfor den del af alle betalte tillægspræmier, der svarer til det delvis opsagte garantibeløb, tilbagebetalt til HSH. For at opnå denne virkning bør - selv om begge præmier skal beregnes på grundlag af det aftalte garantibeløb minus opsigelser, men ikke træk - grundpræmien årligt betales af det udestående garantibeløb, mens tillægspræmien bør indbetales på en konto. Tillægspræmien betales kun til HSH Finanzfonds AöR, hvis garantien udnyttes. Tilsvarende bør ved delvis opsigelse af garantien den indbetalte tillægspræmie, der svarer til det delvis opsagte garantibeløb, tilbagebetales til HSH.
(203)
For at opsigelser ikke sker på bekostning af rentabiliteten, bør der kun foretages delvise opsigelser af garantien, hvis HSH's kernekapitalprocent derved ikke pr. 31. december 2011 bliver lavere end [8,5-9,5] %, pr. 31. december 2012 lavere end [9-10] %, pr. 31. december 2013 lavere end [9,5-10,5] % eller pr. 31. december 2014 lavere end [10-11] %. Endvidere må der ikke foretages en delvis opsigelse, hvis de nævnte procenter ganske vist nås på tidspunktet for den delvise opsigelse, men dette ved en konservativ planlægning ikke vil være tilfældet i de efterfølgende år.
(204)
Tillægspræmien bør opkræves med tilbagevirkende kraft fra den 31. marts 2009 og beregnes pro rata temporis for dele af regnskabsår. Tillægspræmien bør betales sammen med grundpræmien, så længe HSH's kernekapitalprocent udgør mindst 10 % (»minimumskernekapitalprocent«).
(205)
For at HSH's rentabilitet ikke bringes i fare som følge af betalingen af tillægspræmien, bør tilbagebetalingsklausulen indeholde et gældsbevis (Besserungsschein). Gældsbeviset bør løbe frem til den 31. december [2030-2040]. Hvis HSH's kernekapitalprocent falder til under minimumskernekapitalprocenten på grund af den tillægspræmie, der skal betales, udskydes betalingen til et senere tidspunkt mod udstedelse af et gældsbevis. Hvis kernekapitalprocenten overstiger minimumskernekapitalprocenten, tilbagebetales gældsbeviset igen op til minimumskernekapitalprocenten. Denne mekanisme giver HSH den nødvendige fleksibilitet, men sikrer samtidig, at tilbagebetalingen sker, så snart HSH igen kan betale.
(206)
Det udskudte krav på tillægspræmien bør opretholdes i gældsbevisets løbetid. Tillægspræmien skal betales senest den 31. december [2015-2025]. Dog skal grundpræmien og tillægspræmien betales senest på det tidspunkt, hvor summen af delvise opsigelser og udnyttelse af garantien udgør 10 mia. EUR.
(207)
For det andet bør HSH Finanzfonds AöR og HSH pålægges at ændre den garantistillelsesaftale, der blev indgået den 2. juni 2009, således at HSH Finanzfonds AöR over for HSH får krav på en engangsbetaling på 500 mio. EUR. For at undgå en yderligere reduktion af HSH's egenkapitalandel, bør HSH honorere dette krav ved udstedelse af ordinære aktier i forbindelse med en kapitalforhøjelse. Emissionskursen skal beregnes på grundlag af værdien af HSH på tidspunktet for generalforsamlingsbeslutningen om en sådan kapitalforhøjelse og nettoværdien af kravet på engangsbetalingen. HSH bør udstede aktier svarende til nettoværdien af kravet direkte til HSH Finanzfonds AöR (og dermed indirekte til de offentlige ejere).
(208)
Kapitalforhøjelsen kan enten ske som et ordinært apportindskud med samtidig ophævelse af fortegningsret for minoritetsaktionærerne eller i form af en blanding af apportindskud og kontant kapitalforhøjelse med fortegningsret for alle aktionærer undtagen HSH Finanzfonds AöR med hensyn til den kontante andel. Det tilkommer HSH Finanzfonds AöR og HSH at vælge den form for kapitalforhøjelse, der garanterer den hurtigste gennemførelse og registrering i handelsregistret.
(209)
Hvis garantistillelsesaftalen ændres, svinger tillægspræmiens absolutte beløb i forhold til de tab, der faktisk dækkes af HSH Finanzfonds AöR (dvs. jo højere tab, der absorberes af HSH Finanzfonds AöR, desto højere er tilbagebetalingen). De tilbagebetalinger, der fremgår af Kommissionens to ovenfor beskrevne betingelser for de tre i betragtning (46) beskrevne scenarier, er sammenfattet i nedenstående tabel.
Tabel 13
Tilbagebetaling via grundpræmie, engangsbetaling og tillægspræmie
i mio. EUR
Scenarie 1
(intet træk på garanti: 0 EUR)
Scenarie 2
(træk på garanti: 5 mia. EUR)
Scenarie 3
(træk på garanti: 10 mia. EUR)
Grundpræmie (400 basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
heraf kompensation for kapitalfrigørelse ([ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Yderligere tilbagebetaling indeholdt i grundpræmien
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Tillægspræmie (385 basispoint af endeligt trukne garantibeløb)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Engangsbetaling i form af aktier
500
500
500
Tilbagebetaling i alt
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Yderligere nødvendige tilbagebetalinger
(…)
(…)
(…)
(210)
Kommissionen erkender, at der trods de yderligere betingelser i kompenseringsmekanismen for alle tre scenarier i tabel 13 fortsat kun vil ske en delvis tilbagebetaling af den samlede forskel på [2,5-10] EUR mellem den reelle økonomiske værdi og den garanterede værdi ([…] EUR i første scenarie, […] EUR i andet scenarie og […] EUR i tredje scenarie).
(211)
Kommissionen har imidlertid sammenlignet den omhandlede risikoafdækning (herunder de yderligere betingelser med hensyn til kompensationen) med godkendte hjælpeforanstaltninger til andre banker. Kommissionen bemærker desuden, at punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ved vurderingen af hjælpeforanstaltninger, hvor der ikke kan betales et rimeligt afkast, giver et vist spillerum, hvis den pågældende foranstaltning understøttes af gennemgribende omstruktureringer og/eller en tilbagebetalingsklausul. Endvidere bemærker Kommissionen, at den i sin beslutningspraksis har godkendt både foranstaltninger med fuldstændig tilbagebetaling (f.eks. i forbindelse med ING (67) eller LBBW (68)) og foranstaltninger, hvor der ikke blev foretaget tilbagebetaling, men en meget omfattende omstrukturering (f.eks. i forbindelse med Parex Banka (69)).
(212)
Risikoafdækningen omfatter en delvis tilbagebetaling i forbindelse med en omfattende omstrukturering. Den opfylder derfor betingelserne i punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver og falder ind under den række af foranstaltninger, som Kommissionen hidtil har godkendt i sin beslutningspraksis. Kompenseringsmekanismen i forbindelse med HSH's garanti muliggør desuden en delvis tilbagebetaling i alle mulige scenarier. Hvis de fulde garantibeløb blev udnyttet, som f.eks. i scenarie 3, ville det tilsvarende delvise tilbagebetalingsbeløb udgøre […] % af den nødvendige tilbagesøgning. Samtidig vil, som forklaret nedenfor i betragtning (266)-(270), omstruktureringen af HSH resultere i, at balancen reduceres med 61 %. I betragtning af den nuværende omfattende omstrukturering er denne delvise tilbagebetaling i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis. Kommissionen finder derfor, at hjælpeforanstaltningerne kan betragtes som forenelige med meddelelsen om værdiforringede aktiver, såfremt de ovennævnte og i bilag II nærmere beskrevne betingelser overholdes.
9.2.2.7. Konklusion
(213)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at dens tvivl med hensyn til risikoafdækningen ikke er fjernet på grundlag af bemærkningerne fra Tyskland og andre interesserede parter. Kommissionen er af den opfattelse, at risikoafdækningen ikke er i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til de aspekter, der er undersøgt i afsnit 9.2.2 i denne afgørelse. Ved overholdelse af de i bilag II anførte betingelser kunne der imidlertid opnås forenelighed med det indre marked.
9.2.3. DEN ÆNDREDE OMSTRUKTURERINGSPLANS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED
9.2.3.1. Omfanget af den nødvendige omstrukturering
(214)
Omstruktureringsmeddelelsen beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af pengeinstitutter med hensyn til foranstaltninger, der anmeldes til Kommissionen frem til den 31. december 2010. HSH's ændrede omstruktureringsplan undersøges derfor på dette grundlag. For at være forenelig med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF skal omstruktureringen af pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle finanskrise i henhold til omstruktureringsmeddelelsen sikre, at
a)
HSH's langsigtede rentabilitet genoprettes
b)
støttemodtageren yder et tilstrækkeligt eget bidrag (byrdefordeling) og
c)
der træffes tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger.
(215)
I overensstemmelse med sin beslutningspraksis under finanskrisen lægger Kommissionen ved undersøgelsen af omstruktureringsbestemmelser ikke beløbet i forbindelse med likviditetsgarantier til støttebeløbet.
9.2.3.2. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(216)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der udtrykt tvivl med hensyn til, om HSH er i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet. Denne tvivl blev bestyrket af en indgående undersøgelse af rentabiliteten, der blev gennemført efter vedtagelsen af beslutningen om at indlede proceduren.
(217)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der konstateret tre væsentlige svagheder, der sandsynligvis truer HSH's langsigtede rentabilitet, og som der ikke blev taget tilstrækkeligt hensyn til i den oprindelige omstruktureringsplan: a) HSH's afhængighed af penge- og kapitalmarkedet, b) dens afhængighed af volatile og cykliske aktiviteter og c) kapitalmarkedsaktiviteternes store omfang i forhold til dens bankaktiviteter. Endvidere blev der udtrykt tvivl om, hvorvidt vækstraterne og andre prognoser, der lå til grund for den oprindelige omstruktureringsplan, var pålidelige.
(218)
Undersøgelsen viste følgende med hensyn til HSH's finansieringssituation: a) en svag finansieringsstruktur med begrænsede kilder til en langfristet stabil finansiering, da navnlig statsgaranterede obligationer, der er udstedt på grundlag af »grandfathering«-klausulen, efterhånden forfalder og skal refinansieres, b) en stor afhængighed af sparekasser som foretrukken finansieringskilde og c) en mangel på USD-denominerede finansieringer.
(219)
I beslutningen om at indlede proceduren (70) blev det understreget, at HSH i 2014 skal refinansiere [60-110] mia. EUR på penge- og kapitalmarkedet; samtidig blev der udtrykt tvivl om, at HSH ikke ville være i stand til dette. Kommissionen havde konstateret et gab på ca. [15-30] mia. EUR, til hvis dækning HSH ikke havde planlagt og anvist nogen specifikke finansieringskilder. Som anført i betragtning (54) var der i HSH's finansieringsplan et gab på 48 mia. EUR, der på grundlag af prognoser for egenkapital og derivater i overensstemmelse med data fra tidligere kan tilpasses og fastsættes til et udækket finansieringsbehov på ca. [15-30] mia. EUR. På grundlag af balancereduktionen på koncernniveau med 34 mia. EUR til 120 mia. EUR frem til udgangen af 2014 (i forhold til 150 mia. EUR i den oprindelige omstruktureringsplan) bliver finansieringsbehovet på penge- og kapitalmarkedet og presset på HSH's finansieringssituation imidlertid mindre. Således dækkes det finansieringsgab, hvor HSH ikke havde planlagt specifikke finansieringskilder. Endvidere har HSH dokumenteret, at dens prognoser vedrørende den planlagte rest i forhold til det nuværende og tidligere finansieringsniveau fra denne kilde er fastsat konservativt. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at finansieringsbehovet på [15-25] mia. EUR, til hvis dækning der ikke er fastsat nogen finansieringskilder, kan dækkes via egenkapital, overskydende indlån og kortfristede finansieringer (sikrede og usikrede finansieringer) uden negative følger for HSH's finansieringsomkostninger. HSH behøver derfor ikke at finde nye finansieringskilder og kan i forbindelse med sit samlede finansieringsbehov frem til 2014 basere sig på fastslåede og eksisterende kilder.
(220)
Med hensyn til afhængigheden af sparekasser som foretrukken finansieringskilde (se betragtning (95)) konstaterer Kommissionen, at sparekassernes betydning i forhold til andre kilder også falder med reduktionen af HSH's risikoprofil. Den yderligere balancereduktion i den ændrede omstruktureringsplan (på 30 mia. EUR i forhold til den oprindelige omstruktureringsplan, se betragtning (51)), vil nedsætte det nye finansieringsbehov og finansieringsgabet betydeligt. På grundlag af det planlagte finansieringsmix ved udgangen af omstruktureringsperioden (se tabel 7 og betragtning (93)) reduceres HSH's afhængighed af kortfristede usikrede finansieringer, hvorved den heller ikke i så høj grad trues af likviditetskriser. HSH vil desuden i relativt højere grad basere sin finansiering på dækkede obligationer, der i Tyskland opfylder strenge emissionskrav og kan betragtes som en stabil og forholdsvis gunstig finansieringskilde.
(221)
HSH's mangel på USD-denominerede finansieringer er endnu en vigtig svaghed i HSH's forretningsprofil. Ved udgangen af 2010 var ca. [20-30] % af HSH's samlede aktiver denomineret i USD; dette svarer til [50-70] mia. USD, hvoraf kun [15-20] mia. USD ([20-25] %) blev finansieret direkte i USD. Gabet dækkes via valutaswaps, der regelmæssigt forlænges. På grund af den vedvarende forøgelse i forbindelse med EUR/USD-valutaswaps efter udbruddet af finanskrisen koster denne finansieringsstrategi yderligere ca. [20-30] basispoint i forhold til en USD-denomineret finansieringsstrategi. Endvidere er denne strategi forbundet med en række risici. Disse omfatter a) potentielle yderligere omkostninger, der følger af sandsynlige misforhold mellem faktiske og forventede cashflow fra USD-aktiver, b) den kortsigtede likviditetspositions øgede volatilitet på grund af forpligtelsen til at foretage margin calls i forbindelse med swappositionerne (71) og c) den øgede eksponering med hensyn til modpartsrisikoen på grund af, at swaps handles OTC, og HSH fuldt ud bærer modpartsrisikoen for disse transaktioner. Da HSH's risikoprofil imidlertid hovedsagelig reduceres inden for segmenter, hvor der opstår USD-denominerede aktiver (f.eks. fly- og skibsfinansiering og international ejendomsfinansiering), bidrager dette også væsentligt til at reducere finansieringsbehovet i USD. Endvidere har HSH forpligtet sig til at forhøje den andel af hovedbankens USD-aktiviteter, der refinansieres ved hjælp af finansiering i USD, til mindst […] % frem til 2014.
(222)
Det kan konkluderes, at de foreslåede foranstaltninger fjerner Kommissionens tvivl. Foranstaltningerne skulle sikre, at HSH er på rette kurs til at udvikle et mere bæredygtigt og stabilt finansieringsmix med hensyn til volumen, løbetid, prioritet, sikkerhed og valutaer. Forpligtelsen til inden udgangen af 2012 - og dermed inden udløbet af den af Baselkomitéen for Banktilsyn fastsatte frist - at nå en net stable funding ratio og en likviditetsdækningsgrad […], vil gøre det muligt at kontrollere HSH's fremskridt på dette område og formentlig bidrage til, at banken fortsat forbedrer kvaliteten og stabiliteten af sin finansiering og råder over tilstrækkelig overskudslikviditet til stresssituationer.
(223)
I beslutningen om at indlede proceduren (72) blev der rejst tvivl om, hvorvidt HSH kan sikre sin langsigtede rentabilitet ved at koncentrere sig om en udvidelse af de cykliske og volatile forretningssegmenter (73). Den indgående rentabilitetsundersøgelse bestyrkede denne tvivl, da den viste, at en stigende andel af HSH's nettorenteindtægter opnås via volatile og cykliske aktiviteter (74). Den forholdsvis store betydning af skibs- und flyfinansiering blev anset som særligt problematisk. I den ændrede omstruktureringsplan tages der imidlertid passende hensyn til spørgsmålet om aktivernes cykliske karakter samtidig med, at HSH's franchise inden for shipping respekteres.
(224)
Den yderligere nedskæring af aktiver på [30-35] mia. EUR (til 82 mia. EUR i 2014) foretages fuldstændigt hos hovedbanken og navnlig i forbindelse med cykliske og volatile aktiviteter. HSH vil indstille sine aktiviteter inden for flyfinansiering. De eksisterende aktiver inden for flyfinansiering på [3-8] mia. EUR vil frem til udgangen af [2011-2012] blive overført til omstruktureringsenhed og afviklet. HSH forpligter sig til ikke at indgå nye forretninger på dette område. Desuden forpligter den sig til at reducere sine samlede aktiver inden for hovedbanken på forretningsområdet shipping til 15 mia. EUR frem til udgangen af 2014. Dette opnås ved frem til udgangen af [2011-2012] at overføre yderligere [0,5-2] mia. EUR til omstruktureringsenheden og begrænse HSH's volumen af nye forretninger. De samlede aktiver på 15 mia. EUR inden for skibs- og flyfinansiering kan sammenholdes med en værdi på [25-30] mia. EUR i 2008.
(225)
Desuden skal de samlede aktiver inden for forretningsområdet fast ejendom reduceres til 13 mia. EUR frem til udgangen af 2014, da aktiviteterne inden for ny international ejendomsfinansiering for tyske erhvervskunder indstilles, og de andre nye forretninger begrænses. Endvidere vil forretningsområdet erhvervskunder blive betydeligt indskrænket frem til 2014 gennem et lavere volumen af nye forretninger.
(226)
Den samlede reduktion ledsages af en forbedring af HSH's risikoforvaltningsprocedurer. HSH arbejder navnlig på forretningsområdet shipping på at begrænset store enkeltrisici. Banken har desuden forpligtet sig til at nedsætte eksisterende store enkeltrisici til […] mio. EUR og begrænse nye enkeltrisici til maksimalt […] mio. EUR.
(227)
I betragtning 62 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til omfanget af HSH's kapitalmarkedsaktiviteter, der trods nyorienteringen mod regionale aktiviteter stadig blev betragtet som uforholdsmæssigt stort. Navnlig bidrog transaktionerne for egen regning til HSH's vanskeligheder.
(228)
Balancereduktionen vil medføre en betydelig reduktion af HSH's kapitalmarkedsaktiviteter. Sidstnævnte vil frem til 2014 blive reduceret til aktiver på [25-35] mia. EUR i hovedbanken. I sammenligning hermed udgjorde omfanget af aktiver i 2008 98,8 mia. EUR. Endvidere gav Tyskland tilsagn om, at HSH ikke ville udføre transaktioner for egen regning. HSH vil kun udføre handelsaktiviteter i det omfang, der er nødvendigt for at udføre kundeordrer, med henblik på hedging til kundeaktiviteter og til likviditetsstyring inden for området Treasury samt til forvaltning af balancen (i hvert tilfælde målt indtil en værdigrænse med en maksimal Value-at-Risk (VaR)). Den tvivl, der blev givet udtryk for i beslutningen om at indlede proceduren, fjernes derfor med disse foranstaltninger.
(229)
HSH's svage kapitalstruktur udgør en yderligere mulig hindring for dens langsigtede rentabilitet. Navnlig med hensyn til nedenstående punkter var det tvivlsomt, om den forventede lave kapitalisering, der var fastsat i den oprindelige omstruktureringsplan ved udgangen af omstruktureringsperioden (en tier 1-procent på [ca. 9] %), er passende: a) den cykliske og volatile karakter af HSH's forretningsprofil, der nødvendiggør en yderligere kapitalbuffer for at afværge tilbagevendende, øgede korrelerede tab, b) virkningerne af finanskrisen på HSH's kapital (75) og c) indførelsen af de nye Basel III-regler, hvorved den nye lovbestemte minimumskapital (76) forhøjes markant. Det kan desuden antages, at markedsaktører og navnlig institutioner, der sandsynligvis tilbyder usikret finansiering på penge- og kapitalmarkedet, forventer højere kapitalprocenter.
(230)
Den yderligere reduktion af HSH's risikoprofil, tilbageholdelsen af udbytte og kapitalforhøjelsen på 500 mio. EUR i 2013 vil klart forbedre HSH's kapitalisering. Ved udgangen af 2014 vil bankens kernekapitalprocent formentlig ligge på over 10 % og tier 1-procenten på over 12 %. Disse tal står over for procenterne på henholdsvis [ca. 7] % og [ca. 9] % i den oprindelige omstruktureringsplan. De er snarere i overensstemmelse med de nye kapitalkrav for banker. En del af disse forbedringer er ganske vist forbundet med den stadig betydelige reduktion af de risikovægtede aktiver, der er betinget af risikoafdækningen, men kapitalstrukturen ville under alle omstændigheder blive bedre. Denne forbedring skal ses i sammenhæng med reduktionen af risikoprofilen i forbindelse med HSH's balance og navnlig nedbringelsen af andelen af cykliske aktiver.
(231)
Endvidere var det en af Kommissionens betingelser for, at kompensationen for risikoafdækningen samt tilbagebetalingen kunne anses for at være forenelige med det indre marked, at HSH ikke må opsige risikoafdækningen, hvis dette ville medføre, at kernekapitalprocenten i omstruktureringsperioden falder til under den fastsatte værdi og frem for alt pr. 31. december 2014 til under 10 % (se betragtning (203)). Det sikres således, at HSH er i stand til at opretholde en passende kapitalisering i omstruktureringsperioden, selv hvis den økonomiske situation forværres. Denne mekanisme skulle bidrage til, at HSH kan genvinde tilliden blandt forretningspartnerne på markedet. Ifølge HSH's ændrede omstruktureringsplan vil banken frem til [2014-2016] bringe garantien helt til ophør; på det tidspunkt må kernekapitalprocenten forventes at udgøre [ 10] %.
(232)
Det bemærkes afslutningsvis, at de foreslåede foranstaltninger forbedrer HSH's kapitalstruktur, således at den er i overensstemmelse med de nye internationale krav. De forbedrede kapitalprocenter og den større modstandskraft mod stress vil på mellemlang sigt have en positiv indvirkning på HSH's finansieringsomkostninger.
(233)
I beslutningen om at indlede proceduren (betragtning 60 og 63) blev der udtrykt tvivl med hensyn til pålideligheden af visse prognoser, som blev anvendt i forbindelse HSH's planlægning. Denne tvivl vedrørte navnlig prognoser for a) væksten i de vigtigste forretningssegmenter, b) væksten i indtægter, der ikke stammer fra renteindtægter, c) margenerne i de vigtigste forretningssegmenter og d) udviklingen i risikohensættelser.
(234)
Kommissionen fandt vækstprognoserne for optimistiske i navnlig segmenterne shipping, transport og erhvervskunder. Der blev derfor rejst tvivl om, hvorvidt HSH kan opnå de forventede samlede indtægter. Den ændrede omstruktureringsplan er imidlertid baseret på mere rimelige vækstprognoser for segmenterne shipping og erhvervskunder (se tabel 5). Da HSH nu vil bringe aktiviteterne inden for flyfinansiering til ophør, er vækstraten i dette segment ikke længere af betydning. Som det fremgår af tabel 5 og 6, er de vækstrater, der er fastsat i forbindelse med segmenterne shipping og erhvervskunder, betydeligt lavere end dem, der blev anvendt i den oprindelige omstruktureringsplan af 1. september 2009. Endvidere svarer de til den absolutte forretningsvolumen, som HSH snarere kan forventes at opnå inden for disse brancher i betragtning af sin markedsandel og det samlede markedsvolumen.
(235)
HSH har desuden undersøgt sine prognoser for væksten i forbindelse med indtægter, der ikke stammer fra renteindtægter. Det antages, at indtægter, der ikke stammer fra renteindtægter, i perioden 2010-2014 i gennemsnit vil udgøre ca. [7-12] % af hovedbankens nettorenteindtægter. I betragtning af HSH's hensigt om at øge krydssalget af produkter mellem sine finansmarkedssegmenter og andre forretningsområder, synes dette mål opnåeligt.
(236)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der rejst tvivl om margenprognoserne i den oprindelige omstruktureringsplan. De nye margener i slutningen af 2010 blev imidlertid faktisk højere end oprindeligt antaget, og prognoserne blev justeret i overensstemmelse hermed.
(237)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der rejst tvivl om, hvorvidt HSH vil være i stand til at klare den næste recession uden igen at få brug for statsstøtte, og der blev dermed sat spørgsmålstegn ved bankens langsigtede rentabilitet. Denne tvivl var baseret på følgende svagheder: a) en skrøbelig finansieringsstruktur og navnlig et forestående stort finansieringsgab samt en kronisk knaphed på USD-denominerede finansieringer, b) fokus på cykliske og volatile aktiviteter, der sandsynligvis fører til tilbagevendende store, korrelerede tab og c) en for lav kapitalisering til at kunne afværge sådanne tab. De yderligere forslag til foranstaltninger i den ændrede omstruktureringsplan kan imidlertid fjerne Kommissionens tvivl. Den ændrede omstruktureringsplan er baseret på mere realistiske og overbevisende prognoser og tegner derfor et mere pålideligt billede af HSH's rentabilitet. Det billede, der fremkommer, er billedet at en bank, der ved afslutningen af omstruktureringsperioden vil være passende kapitaliseret, baserer en lavere del af sine transaktioner på stærkt cykliske segmenter og vil have en stabiliseret, men fortsat vanskelig finansieringsstruktur, idet kontrolinstrumenterne (net stable funding ratio og andelen af USD-denominerede finansieringer) skulle bidrage til, at HSH på mellemlang sigt koncentrerer sig om en fortsat forbedring på dette område. HSH skulle derfor nu råde over kapitalgrundlaget og den nødvendige finansieringsstruktur til at kunne klare en recession uden at modtage statsstøtte. Med hensyn til HSH's samlede rentabilitet viser den ændrede omstruktureringsplan, at HSH's egenkapitalforrentning i omstruktureringsperioden i 2014 vil nå op på [5-10] % (77). I absolutte tal er denne procentsats lav, men skulle som følge af HSH's væsentligt lavere risikoprofil være mere stabil. Den skal derfor betragtes som en betydelig forbedring i forhold til de procentsatser, der kunne konstateres i de ti år før krisen.
9.2.3.3. Minoritetsaktionærernes eget bidrag og deltagelse i byrdefordelingen
(238)
For at begrænse konkurrencefordrejninger og undgå problemer med »moral hazard« bør i henhold til omstruktureringsmeddelelsen a) omstruktureringsomkostningerne og samtidig b) støttebeløbet begrænses; desuden er et betydeligt eget bidrag nødvendigt. I henhold til omstruktureringsmeddelelsen bør bankerne endvidere først bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen for at begrænse støtten til det nødvendige minimum. De omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, bør ikke kun bæres af staten, men også af dem, der har investeret i HSH. Sidstnævnte omfatter aktionærer og indehavere af efterstillede værdipapirer.
9.2.3.3.1. Eget bidrag, byrdefordeling og begrænsning af støtten til det nødvendige minimum
(239)
I betragtning 65 i beslutningen om at indlede proceduren konstaterede Kommissionen, at omfanget af det eget bidrag, der skulle ydes i form af de foreslåede salg, var uklart. Tyskland har givet tilsagn om, at HSH frem til udgangen af omstruktureringsperioden vil sælge [100-120] datterselskaber. HSH har allerede solgt [30-40] af disse [100-120] datterselskaber og forventer, at alle salg vil være afsluttet senest den […]. De opnåede indtægter og overskud anvendes til at dække omstruktureringsomkostningerne. De finansielle kapitalinteresser, der skal sælges, er anført i bilag II og omfatter HSH Real Estate AG, […], DekaBank og […], HSH's største datterselskaber.
(240)
Tyskland gav endvidere tilsagn om, at HSH ikke vil gennemføre overtagelser frem til den 31. december 2014.
(241)
Kommissionen er af den opfattelse, at de foranstaltninger, der er beskrevet i betragtning (239) og (240) i forbindelse med egetbidraget, ikke sikrer, at HSH under de nuværende finansielle omstændigheder yder det størst mulige egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. I overensstemmelse med punkt 26 i omstruktureringsmeddelelsen er Kommissionen navnlig af den opfattelse, at det i en omstruktureringssammenhæng principielt ikke er foreneligt med målsætningen om at begrænse støtten til det nødvendige minimum, at støttemodtagende banker foretager en diskretionær udligning af tab (f.eks. ved frigørelse af reserver eller nedbringelse af stamkapitalen) for at sikre udbetaling af dividende og kuponer på udestående efterstillet gæld. Navnlig bør finansielle instrumenter med egenkapitalelementer medgå til at dække opståede tab.
(242)
Da Tyskland afviser at foreslå yderligere foranstaltninger i forbindelse med egetbidraget, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. Sådanne foranstaltninger kan imidlertid pålægges.
(243)
Kommissionen pålægger derfor HSH, at banken i omstruktureringsperioden ikke må foretage betalinger på overskudsafhængige egenkapitalinstrumenter (som hybride finansielle instrumenter og udbyttebeviser), såfremt disse ikke er skyldige i henhold til aftale eller lov. Efter Kommissionens opfattelse er det en del af et sådant forbud mod udbyttebetalinger, at disse instrumenter også skal medgå til at dække underskud, hvis der uden frigørelse af henlæggelser og reserver bliver underskud på HSH's balance. Underskudsfremførsler fra tidligere år skal ikke dækkes.
(244)
For at sikre, at bankens ejere i omstruktureringsperioden bidrager til genoprettelsen af et passende kapitalgrundlag i størst muligt omfang (se betragtning (229)-(231)), ville Kommissionen også betragte alle udbyttebetalinger i omstruktureringsperioden som en tilsidesættelse af princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum. Kommissionen mener derfor, at HSH frem til udgangen af regnskabsåret 2014 ikke bør udbetale udbytte.
9.2.3.3.2. Minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen
(245)
I beslutningen om at indlede proceduren (betragtning 66-72) indtog Kommissionen den foreløbige holdning, at udvandingen af kapitalandelene ikke havde været tilstrækkelig med hensyn til de minoritetsaktionærer, der ikke havde deltaget i rekapitaliseringen af HSH i maj 2009. Den oprindelige omstruktureringsplan indeholdt således ikke en passende byrdefordeling, der havde gjort det muligt at vurdere støtten til HSH som forenelig med det indre marked. Endvidere rejste Kommissionen det spørgsmål, om minoritetsaktionærerne selv muligvis blev begunstiget af statsstøtten ved at beholde alt for store kapitalandele i HSH. Kommissionen konkluderede, at foranstaltningen omfattede en potentiel indirekte støtte til fordel for minoritetsaktionærerne, som kunne være uforenelig med det indre marked, hvis der ikke blev etableret mekanismer til at sikre en passende byrdefordeling (betragtning 73 i beslutningen om at indlede proceduren).
(246)
Indledningsvis konstaterer Kommissionen, at i modsætning til sparekasseforeningernes bemærkninger om, at den ikke hidtil i andre støttesager vedrørende rekapitaliseringer havde undersøgt de sekundære effekter af indirekte støtte (se betragtning (130)), er indirekte støtte faktisk blevet undersøgt i forbindelse med en bred vifte af støtteforanstaltninger som led i en række afgørelser og beslutninger (78).
(247)
Kommissionen minder om, at artikel 107, stk. 1, i TEUF ifølge fast retspraksis ikke sondrer under hensyn til grundene til eller hensigten med de statslige interventioner, men definerer dem i kraft af deres virkninger (79). Den indirekte fordel, minoritetsaktionærerne har opnået, opstod ved, at de offentlige ejere gav afkald på den yderligere deltagelse i HSH, som de havde opnået, hvis prisen for de nye kapitalandele var blevet fastsat korrekt. Der er en årsagsforbindelse mellem støtten ydet ved hjælp af statsmidler til HSH og fordelen for minoritetsaktionærerne.
(248)
Kommissionen er endvidere ikke enig i den opfattelse, der er gjort gældende med hensyn til, at fordelen for minoritetsaktionærerne ikke kunne tilregnes staten, da beslutningen om rekapitaliseringen samt om antallet af kapitalandele og disses pris blev truffet på aktionærernes generalforsamling (se betragtning (129)). På den nævnte generalforsamling var de offentlige ejere imidlertid repræsenteret som aktionærer og handlede i deres egenskab af offentligretlige organer (80). Heraf følger, at der på daværende tidspunkt fandt en politisk debat sted om HSH's fremtid.
(249)
De vigtigste bemærkninger fra Tyskland og minoritetsaktionærerne vedrører det argument, at en mindre udvanding ikke udgør støtte, og at en udvanding under alle omstændigheder simpelthen er resultatet af de parametre, der er valgt til kapitalforhøjelsen, dvs. antallet af kapitalandele og prisen for dem. Med hensyn til disse parametre anførte Tyskland og minoritetsaktionærerne, at værdiansættelsen blev foretaget af PwC, en velanset virksomhed, i overensstemmelse med anerkendte værdiansættelsesnormer. Værdiansættelsen var baseret på den antagelse, at HSH i 2013 igen ville opnå en A-vurdering, og der var angiveligt gode grunde til denne antagelse. Sparekasseforeningerne og Flowers er enig med Tyskland på dette punkt. De har anført, at emissionskursen for de nye kapitalandele i virkeligheden var for lav.
(250)
Kommissionen tvivler ikke på, at PwC er en velanset virksomhed og foretog værdiansættelsen af HSH i overensstemmelse med anerkendte værdiansættelsesnormer. Den fastholder imidlertid, at der var flere aspekter, der ikke blev taget hensyn til ved værdiansættelsen af HSH, og at disse ellers var resulteret i en lavere værdi af HSH.
(251)
Vurderingsrapporten fra PwC (81) (»vurderingsrapporten«) blev fremlagt den 15. maj 2009. Den 30. april 2009 anmeldte Tyskland støtteforanstaltningerne til fordel for HSH til Kommissionen, da HSH risikerede ikke at kunne opfylde de lovbestemte kapitalkrav. På dette tidspunkt var det klart, at HSH ville gennemgå en omfattende omstrukturering og ville skulle tilbyde kompenserende foranstaltninger for de konkurrencefordrejninger, som støtteforanstaltningerne kunne forårsage. PwC's værdiansættelse blev foretaget på grundlag af en forretningsplan, der ikke tog hensyn til alle disse aspekter. I resuméet (82) af vurderingsrapporten anførte PwC klart, at værdiansættelsen var baseret på HSH's planlægning, der tog udgangspunkt i en normalisering af markederne i 2011. Denne prognose kan ikke vurderes som konservativ.
(252)
Endvidere var værdiansættelsen baseret på den antagelse, at HSH i 2013 igen ville opnå en A-vurdering. PwC nævnte udtrykkeligt i vurderingsrapporten (83), at S&P den 6. maj 2009 havde nedgraderet HSH fra A til BBB + med negative udsigter, og at denne nedgradering ikke afspejlede sig i den finansieringsplan, som værdiansættelsen var baseret på, og derfor ikke blev taget i betragtning ved beregningen af HSH's vejledende værdi. Endvidere konstaterede PwC, at der i lyset af den forestående undersøgelse af støtten kunne forventes betingelser, som skulle sikre, at støtteforanstaltningen var forenelig med det indre marked, og som ville indvirke betydeligt på HSH's forretningsplan. PwC konstaterede desuden, at de generelle økonomiske rammebetingelser i de for HSH relevante brancher (skibsfart, lufttransport) samt begrænsningerne på kapitalmarkedet (finansiering) gjorde det vanskeligt at forudsige den fremtidige udvikling.
(253)
Det bemærkes afslutningsvis, at værdiansættelsen blev foretaget ud fra den antagelse, at risikoafdækningen gennemføres. Uden risikoafdækningen var risikovægtede aktiver ikke blevet omfattet af hjælpeforanstaltninger, og det havde været nødvendigt at forhøje omfanget af den nødvendige rekapitalisering og gennemgå ratingprognoserne. PwC (84) beregnede HSH's værdi også i tilfælde af, at risikoafdækningen ikke gennemføres, og nåede frem til en vejledende værdi af HSH på mellem [0,8-1,2] mia. og [1,5-2] mia. EUR, hvilket svarer til en aktiepris på mellem [ 9] og [ 22] EUR. På denne baggrund anser Kommissionen stadig prisen for de nyudstedte aktier for at være alt for høj.
(254)
Minoritetsaktionærerne anførte endvidere, at Kommissionen i sin afgørelse i Hypo Real Estate-støttesagen havde accepteret en pris for de nye aktier, der lå over børsprisen, uden at sætte spørgsmålstegn ved, om prisen var passende med hensyn til byrdefordelingen. Det var minoritetsaktionærernes opfattelse, at prisen for aktierne i HSH derfor heller ikke burde undersøges. Efter Kommissionens opfattelse kan de to støttesager imidlertid ikke sammenlignes. I Hypo Real Estate-støttesagen blev der truffet en række foranstaltninger, der medførte en fuldstændig nationalisering af banken. Hovedforskellen mellem de to sager består i, at Hypo Real Estate blev nationaliseret, og staten erhvervede kapitalandelene til en pris, der var baseret på koncernværdien uden statsstøtte (85). Dette er ikke tilfældet i forbindelse med HSH. Værdiansættelsen af HSH med henblik på at bestemme prisen for de nyudstedte aktier blev foretaget ud fra den antagelse, at risikoafdækningen på 10 mia. EUR blev gennemført. Denne antagelse har påvirket værdiansættelsesresultatet betydeligt.
(255)
Minoritetsaktionærerne anførte endvidere, at de ikke havde været i stand til at støtte HSH med betydelige finansielle bidrag i 2008 og deltage i rekapitaliseringen i april 2009. De havde heller ikke været forpligtet til at gøre dette, da optionen på nye aktier ikke var forbundet med en tegningspligt.
(256)
Efter Kommissionens opfattelse havde sparekasseforeningerne et tegningsret til nye aktier, men var ikke forpligtet til at udøve denne ret. Kommissionen kan imidlertid ikke behandle minoritetsaktionærernes finansielle støtte til HSH i 2008 som et bidrag til byrdefordelingen i forbindelse med de støtteforanstaltninger, der blev ydet til HSH i maj og juni 2009. Den støtte, som banken fik stillet til rådighed i 2008, skete på grundlag af en investeringsbeslutning, som minoritetsaktionærerne traf på daværende tidspunkt. Kommissionen ser ingen forbindelse mellem de finansielle foranstaltninger i 2008 og støtteforanstaltningerne i 2009.
(257)
Kommissionen er ikke enig i sparekasseforeningernes bemærkninger om, at disse ikke udøvede økonomisk virksomhed og derfor ikke kunne anses som virksomheder som omhandlet i statsstøttereglerne (se betragtning (129)). Sparekasserne i Schleswig-Holstein udøver økonomisk virksomhed (86). De har samlet deres økonomiske interesser i sparekasseforeningerne. Sparekasseforeningerne leverer tjenesteydelser til sparekasserne i Schleswig-Holstein og besidder kapitalinteresser/kapitalandele for sparekasserne, som det er tilfældet i forbindelse med sparekassernes kapitalandele i HSH. Stiger værdien af sparekassernes kapitalinteresser i foreningerne, stiger sparekassernes værdi ligeledes. Sparekasseforeningerne og de sparekasser, der er medlem hos dem, udgør en økonomisk enhed. En fordel for foreningerne er samtidig en fordel for sparekasserne i Schleswig-Holstein. Derfor kan de sparekasseforeninger, som sparekasserne i Schleswig-Holstein fuldt ud kan tilregnes i økonomisk henseende, betragtes som modtagere af statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(258)
Bemærkningerne fra Tyskland og interesserede parter har ikke fjernet Kommissionens tvivl med hensyn til minoritetsaktionærernes utilstrækkelige deltagelse i byrdefordelingen. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at udvandingen af kapitalandelene ikke var tilstrækkelig med hensyn til de minoritetsaktionærer, der ikke havde deltaget i rekapitaliseringen af HSH i 2009, da antallet af kapitalandele, som de offentlige ejere fik tildelt i forbindelse med rekapitaliseringen, på daværende tidspunkt ikke var baseret på en korrekt værdiansættelse af HSH. Kommissionen konstaterer imidlertid, at den ændrede omstruktureringsplan indeholder ydereligere foranstaltninger, som klart forbedrer minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen.
(259)
Navnlig øges bidraget til byrdefordelingen på grundlag af de yderligere foranstaltninger til kompensation for risikoafdækningen, som Kommissionen har pålagt (betragtning (202)-(208)). Den yderligere kompensation for risikoafdækningen, der består af tillægspræmien og engangsbetalingen på 500 mio. EUR i aktier, vil have to primære virkninger: For det første reduceres HSH's udbytter, der kan udloddes, som følge af forhøjelsen af det absolutte kompensationsbeløb til de offentlige ejere og dermed HSH's værdi for aktionærerne. For det andet vil engangsbetalingen på 500 mio. EUR udvande minoritetsaktionærernes kapitalandele fra 16,8 % til ca. 14-15 % (afhængigt af værdiansættelsen af aktieprisen).
(260)
Foruden den virkning, der fremkommer som følge af betingelserne i forbindelse med kompensationen for risikoafdækningen, forbedres minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordeling yderligere som følge af begrænsningen af afkastet af kapitalinstrumenterne (se betragtning (241)-(244)). HSH's værdi for aktionærerne afhænger af de fremtidige cashflow, idet disse cashflow ikke betales i form af udbytter inden 2014. De begrænsninger, som Kommissionen har pålagt med hensyn til tidsplanen for de fremtidige cashflow, vil derfor yderligere styrke minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen.
(261)
Kommissionen er af den opfattelse, at selv om foranstaltningerne med henblik på minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen blev forbedret væsentligt i den ændrede omstruktureringsplan og på grundlag af de af Kommissionen pålagte betingelser, sikrer de alligevel ikke, at minoritetsaktionærerne bidrager til byrdefordelingen i størst muligt omfang. Da Tyskland afviser at foreslå yderligere foranstaltninger i forbindelse med byrdefordelingen, kan støtteforanstaltningen ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. På dette grundlag ville den indirekte støtte til minoritetsaktionærerne skulle betragtes som uforenelig med det indre marked, såfremt der ikke kan pålægges yderligere betingelser, der forbedrer minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen.
(262)
I betragtning af den potentielle fordel, som minoritetsaktionærerne har opnået, og nødvendigheden af en passende byrdefordeling er Kommissionen derfor af den opfattelse, at det er nødvendigt at forlænge forbuddet mod udbyttebetalinger efter 2014. For at sikre proportionaliteten bør forbuddet mod udbyttebetalinger dog begrænses. I den forbindelse pålægger Kommissionen den betingelse, at der i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2016 kun må ske udbyttebetalinger op til 50 % af årets resultat i det foregående regnskabsår. Endvidere må der kun foretages udbyttebetalinger i denne periode, for så vidt som de ikke på mellemlang sigt bringer overholdelsen af bestemmelserne om kreditinstitutternes egenkapitalniveau i henhold til Basel III i fare.
9.2.3.3.3. Konklusion vedrørende minoritetsaktionærernes eget bidrag og deres deltagelse i byrdefordelingen
(263)
Kommissionen konkluderer, at der kan opnås et passende eget bidrag og en passende deltagelse i byrdefordelingen fra minoritetsaktionærernes side, og at støtten derfor kan betragtes som forenelig med det indre marked på de betingelser, der er anført i betragtning (262), (202)-(208)) og (241)-(244).
9.2.3.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(264)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen indeholde foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger forårsaget af støtten og til sikring af en konkurrencedygtig banksektor. I henhold til punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen bør de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejninger, være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen. Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af de pågældende foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af bankens aktiviteter.
(265)
I beslutningen om at indlede proceduren nåede Kommissionen til den konklusion, at de foreslåede foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne ikke var tilstrækkelig omfattende. Den ændrede omstruktureringsplan indeholder dog yderligere foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
(266)
I forhold til den oprindelige omstruktureringsplan indeholder den ændrede omstruktureringsplan en betydeligt større balancereduktion. Frem til udgangen af 2014 vil HSH reducere summen af koncernens aktiver med 61 % i forhold til balancen i 2008 (87). Balancereduktionen med mere end halvdelen af HSH's værdi er passende i betragtning af de konkurrencefordrejninger, der er opstået som følge af den meget store støtte. Relativt set er denne reduktion i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med sammenlignelige støttebeløb. I HSH's tilfælde er omstruktureringen og balancereduktionen særlig vigtig i betragtning af den utilstrækkelige byrdefordeling som følge af de ufuldstændige tilbagebetalingsklausuler. Balancereduktionen supplerer HSH's tilsagn om at sælge hovedparten af sine kapitalinteresser.
(267)
Endvidere har HSH givet tilsagn om at nedskære antallet af internationale filialer eller repræsentationskontorer fra 21 til 6 og antallet af filialer i Tyskland fra 9 til 7. De tilbageværende filialer og repræsentationskontorer i London og New York indskrænkes betydeligt, og filialen i Luxembourg vil udelukkende fungere som filial for omstruktureringsenheden.
(268)
HSH desuden givet tilsagn om at undlade at gennemføre overtagelser (overtagelsesforbud) i omstruktureringsperioden (frem til 31. december 2014). HSH vil ikke udvide sine aktiviteter gennem overtagelse af andre virksomheder. Fusioner som led i en eventuel konsolidering af delstatsbankerne er fortsat mulige med Kommissionens forudgående godkendelse. Debt-equity-swaps og andre foranstaltninger i forbindelse med den almindelige aktivforvaltning er tilladt, så længe de ikke har til formål at omgå overtagelsesforbuddet. Afgiver de offentlige ejere kontrollen med HSH, gælder overtagelsesforbuddet kun i tre år. Kommissionen er af den opfattelse, at privatiseringen af HSH ville indvirke positivt på HSH's rentabilitet og sikre en effektiv konkurrence. En fastholdelse af overtagelsesforbuddet langt ud over salgstidspunktet kunne vanskeliggøre en mulig privatisering.
(269)
HSH har desuden også forpligtet sig til at træffe yderligere foranstaltninger, der direkte tager sigte på konkurrencefordrejningerne på markeder, hvor HSH havde opnået en stærk stilling og ønskede at ekspandere. HSH vil fuldstændig opgive sine aktiviteter inden for finansielle tjenesteydelser på lufttransportområdet (88). Aktiver på i alt [3-8] mia. EUR inden for forretningsområdet lufttransport skal overføres til omstruktureringsenheden eller sælges fra udgangen af [2011-2012]. Endvidere vil HSH nedskære sine aktiviteter inden for shipping, ejendomsfinansiering og erhvervskunder betydeligt. HSH har således med hensyn til forretningsområdet shipping, hvor banken har skabt sig et navn som førende udbyder af skibsfinansiering, og som den ønskede at udbygge, givet tilsagn om med hensyn til hele omstruktureringsperioden, at dens markedsandel af nye forretninger inden for international skibsfinansiering ikke vil overstige [ 8] %, og at den vil undgå at høre blandt de tre udbydere af skibsfinansiering med det største volumen af nye forretninger.
(270)
De foreslåede foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger udgør derfor en væsentlig forbedring i forhold til de skridt, som HSH hidtil havde taget i den oprindelige omstruktureringsplan, og betragtes som passende og tilstrækkelige.
9.2.3.5. Konklusioner vedrørende omstruktureringen
(271)
Kommissionen er nået til det resultat, at omstruktureringsforanstaltningerne og Tysklands tilsagn i bilag I og III kan genoprette HSH's langsigtede rentabilitet, at de udgør et passende eget bidrag fra HSH, og at de imødegår konkurrencefordrejningerne forårsaget af støtten. På de af Kommissionen pålagte og i bilag II anførte betingelser med hensyn til kompensation og byrdefordeling indeholder den ændrede omstruktureringsplan en passende og tilstrækkelig byrdefordeling og kan derfor erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.
(272)
Kommissionen finder, at den støtte, der er indeholdt i likviditetsgarantierne fra SoFFin på 17 mia. EUR, udgør omstruktureringsstøtte, der er forenelig med det indre marked, for så vidt som garantierne var nødvendige i betragtning af markedssvigtet på grund af interbankmarkedets sammenbrud.
10. POTENTIELLE FORDELE FOR ANDRE AKTIONÆRER
(273)
Minoritetsaktionærerne har gjort gældende, at en opdeling af proceduren, hvor de direkte støtteforanstaltninger til HSH blev godkendt i den ene procedure, og spørgsmålet om en eventuel indirekte støtte til minoritetsaktionærer blev undersøgt i en anden procedure, ville være i strid med artikel 7 i procedureforordningen. En negativ afgørelse om rekapitaliseringen med hensyn til sparekasseforeningerne og Flowers ville medføre, at rekapitaliseringen ville udgøre uforenelig støtte. Efter sparekasseforeningernes opfattelse burde Kommissionen behandle spørgsmålet om minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen i forbindelse med den generelle vurdering af byrdefordelingen inden for rammerne af rekapitaliseringen.
(274)
Kommissionen er ikke enig i minoritetsaktionærernes fortolkning af procedureforordningen. Det er juridisk muligt at opdele støttesagen, og Kommissionen har allerede praktiseret dette i andre sager (89). Er der i forbindelse med en enkelt statsstøtteforanstaltning flere støttemodtagere, der på grund af deres retlige status skal vurderes forskelligt, hvilket kan indvirke på undersøgelsestempoet og -forløbet, kan den formelle undersøgelse opdeles af hensyn til en effektiv gennemførelse af proceduren.
(275)
Endvidere er Kommissionen ikke af den opfattelse, at en forskellig vurdering af støtteforanstaltningen med hensyn til minoritetsaktionærerne som indirekte støttemodtagere ville indvirke på vurderingen (og foreneligheden) af den samme støtteforanstaltning med hensyn til HSH som direkte støttemodtager. I denne forbindelse henviser Kommissionen til Domstolens dom i sag C-382/99, Nederlandene mod Kommissionen (90), hvor Domstolen bekræftede Kommissionens vurdering med hensyn til, at støtte til fordel for en støttemodtager kan betragtes som forenelig med det indre marked (fordi den er i overensstemmelse med de minimis-reglerne), men samtidig kan erklæres uforenelig med det indre marked med hensyn til de indirekte støttemodtagere og derfor skal tilbagesøges. Kommissionen bemærker, at rekapitaliseringens proportionalitet i forbindelse med HSH kan sikres ved hjælp af passende foranstaltninger i den ændrede omstruktureringsplan, mens fordele, som minoritetsaktionærerne opnåede gennem alt for høje emissionskurser for aktierne, kunne afgøres og korrigeres særskilt (ved at de f.eks. omfattes af byrdefordelingen).
(276)
Kommissionen ser imidlertid ingen grund til at opdele støttesagen, da den kan behandle de forskellige aspekter af støtteforanstaltningen i én afgørelse. Eventuelle fordele for minoritetsaktionærer kunne derfor også, som forklaret i den dispositive del af beslutningen om at indlede proceduren, vurderes i tilfælde af en utilstrækkelig byrdefordeling. Kommissionen konstaterer imidlertid, at ændringen af kompensationen for risikoafdækningen og de yderligere foranstaltninger til byrdefordelingen vil medføre en betydelig udvanding af minoritetsaktionærernes aktiebesiddelse og en yderligere deltagelse i byrdefordelingen, hvorved de svagheder, der kan tilskrives den af PwC foretagne værdiansættelse, reduceres betydeligt, således at der igen er en passende byrdefordeling. Da der ved hjælp af de betingelser, der er knyttet til denne afgørelse, er sørget for en passende byrdefordeling, betragter Kommissionen byrdefordelingen som tilstrækkelig vidtrækkende og vil ikke undersøge dette aspekt yderligere.
11. KONKLUSIONER
(277)
I betragtning af den tilsagnspakke, som Tyskland har fremlagt med hensyn til omstruktureringen af HSH, og de betingelser, som Kommissionen har pålagt denne medlemsstat med hensyn til kompensation og byrdefordeling, konkluderer Kommissionen, at risikoafdækningen er i overensstemmelse med afsnit 5 i meddelelsen om værdiforringede aktiver. I betragtning af den fremlagte ændrede omstruktureringsplan, tilsynspakken fra Tyskland og de betingelser, som Kommissionen har pålagt denne medlemsstat, er omstruktureringsstøtten, der indeholder en risikoafdækning, en rekapitalisering og likviditetsgarantier, i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF og kan betragtes som forenelig med det indre marked. Den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen om at indlede proceduren, kunne fjernes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Rekapitaliseringen på 3 mia. EUR, den garanti til HSH AG på 10 mia. EUR, som Tyskland har stillet i form af en risikoafdækning, og de af Tyskland stillede likviditetsgarantier udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
2. Støtten i form af en rekapitalisering på 3 mia. EUR, den garanti til HSH AG på 10 mia. EUR, som Tyskland har stillet i form af en risikoafdækning, og de af Tyskland stillede likviditetsgarantier er forenelige med det indre marked i betragtning af tilsagnene i bilag I og III og under forudsætning af, at betingelserne i bilag II overholdes.
Artikel 2
Tyskland sikrer, at den oprindelige omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 1. september 2009, og som senest blev ændret i overensstemmelse med meddelelse fra Tyskland af 11. juli 2011, samt tilsynspakken i bilag I og III og betingelserne i bilag II gennemføres fuldt ud i overensstemmelse med den i tilsagnspakken og betingelserne angivne tidsplan.
Artikel 3
Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Tyskland opfordres til omgående at videresende en kopi af denne afgørelse til støttemodtageren.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. september 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. szeptember 20.)
a Németországi Szövetségi Köztársaság által a HSH Nordbank AG számára nyújtott SA.29338 (C 29/09. (korábbi N 264/09.)) sz. Állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 6483. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/477/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2009. április 30-án Németország a Bizottságnál a HSH Nordbank AG (a továbbiakban: HSH AG) javára nyújtott állami intézkedéseket jelentett be, amelyekre egy 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészletet (a továbbiakban: kockázati fedezet) és egy 3 milliárd EUR összegű tőkenövelést (a továbbiakban: feltőkésítés) tartalmazó garancia formájában került sor. Az intézkedéseket közvetett módon a HSH állami tulajdonosai, azaz a Freie und Hansestadt Hamburg és Schleswig-Holstein tartomány (a továbbiakban: külön-külön Hamburg, ill. Schleswig-Holstein vagy együttesen állami tulajdonosok) nyújtották.
(2)
Az N 264/09. sz. ügyben 2009. május 29-én hozott határozatában (2) (a továbbiakban: megmentési határozat) a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (3) (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú támogatásként hat hónapra engedélyezte a HSH AG számára a feltőkésítést és a kockázati fedezetet. Határozatában a Bizottság felszólította Németországot arra, hogy három hónapon belül nyújtson be egy szerkezetátalakítási tervet.
(3)
2009. szeptember 1-jén Németország benyújtotta a Bizottságnak a szerkezetátalakítási tervet.
(4)
A kockázati fedezet, valamint a HSH AG-nek a feltőkésítéssel összefüggő értékelése kapcsán a Bizottság 2009. október 22-én megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (4).
(5)
2009. november 21-én az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5), és az érdekelt feleket felkérték arra, hogy észrevételeiket a közzététel időpontjától számított két héten belül nyújtsák be.
(6)
2009. november 30-án és december 11-én érkeztek be a Bizottsághoz a Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein és a Schleswig-Holsteinischen Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (a továbbiakban: külön-külön SGVSH, ill. SVB vagy együttesen takarékpénztár-szövetségek) észrevételei.
(7)
2009. december 3-án a J.C. Flowers & Co. LLC befektető ügyfelei (a továbbiakban: Flowers) kérelmezték az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, kérelmüket a Bizottság 2009. december 7-én jóváhagyta. A Flowers észrevételét a Bizottság 2009. december 17-én kapta meg.
(8)
2009. december 1-jén Németország kérelmezte az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, kérelmét a Bizottság 2009. december 7-én jóváhagyta. 2009. december 7-én a HSH AG is kérelmet nyújtott be az észrevételek benyújtására előírt határidő meghosszabbítására vonatkozóan, kérelmét a Bizottság 2009. december 17-én jóváhagyta. 2009. december 17-én Németország megküldte a tartományoknak és a HSH AG-nek az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött közös észrevételét.
(9)
2009. december 2-án a Flowers, a takarékpénztár-szövetségek, Németország és a Bizottság részvételével találkozóra került sor.
(10)
2009. december 21-én a Bizottság elküldte Németországnak az érdekelt felek által benyújtott észrevételek nyilvános változatát, és felhívta a német hatóságokat, hogy megjegyzéseiket egy hónapon belül küldjék meg.
(11)
2010. január 18-án Németország megküldte az állami tulajdonosok azon megjegyzéseit, amelyeket a tulajdonosok a Flowers és a takarékpénztár-szövetségek észrevételeire tettek.
(12)
A kockázati fedezetet és különösen a kockázati fedezet által lefedett eszközök portfóliójának (a továbbiakban: fedezett portfólió) értékelését illetően 2009. szeptember és 2010. február között Németország és a Bizottság között számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a felek más formában is információkat cseréltek egymással. Németország többek között 2009. október 6-án, 20-án, 21-én, 22-én, 23-án és 29-én, november 11-én, 12-én, 16-án és 27-én, valamint december 17-én, továbbá 2010. január 26-án, 27-én és február 19-én kiegészítő információkat juttatott el a Bizottsághoz.
(13)
A szerkezetátalakítási tervvel, a kockázati fedezettel és a feltőkésítéssel, valamint a fedezett portfólió értékelésével Németország és a Bizottság szervei számos ülés, telefonkonferencia és egyéb, információcserére szolgáló módszer keretében foglalkoztak 2009. október és 2011. június között, különösen - de nem kizárólag - 2009. október 5-én, 21-én és 27-én, november 4-én, 12-én, 13-án, 18-án, 27-én és 30-án, december 7-én, 9-én, 14-én és 15-én, 2010. január 14-én és 19-én, április 21-én, május 5-én, 12-én, 20-án, 26-án, 28-án és 31-én, június 15-én, július 13-án, 16-án, 22-én és 23-án, szeptember 30-án, november 22-én, december 9-én és 22-én, valamint 2011. február 23-án és 28-án, március 18-án, április 1-jén és 8-án, május 25-én, valamint június 7-én, 16-án és 29-én. A szerkezetátalakítási terv végleges változatának benyújtására 2011. július 11-én került sor.
(14)
2011. szeptember 5-én Németország megküldte a jelen határozat I. mellékletét képező kötelezettségvállalási jegyzéket.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT LEÍRÁSA
(15)
A HSH konszern (a továbbiakban: HSH) az ötödik legnagyobb német tartományi bank, amelynek székhelye Hamburgban és Kielben található. Részvénytársasági formában működik, és 2003. június 2-án a Hamburgische Landesbank és a Landesbank Schleswig-Holstein összeolvadásából jött létre. 2006 októberében a Flowers (6) megszerezte a WestLB-től a HSH részvényeinek 24,1 %-át (a szavazati jogok 26,6 %-át) abban a reményben, hogy a HSH-t 2008-ban tőzsdére viszik.
(16)
2008. december 31-én a HSH mérlegfőösszege 208 milliárd eurót, kockázattal súlyozott eszközeinek (a továbbiakban: RWA) értéke pedig 112 milliárd eurót tett ki.
(17)
A Bizottság által a 2009. május 29-i megmentési határozatban engedélyezett intézkedések végrehajtását követően az alábbi tulajdonosi szerkezet alakult ki a HSH-nál: Hamburg városa 10,89 %-kal, Schleswig-Holstein 10,42 %-kal, a HSH Finanzfonds AöR - egy olyan közjogi intézmény, amelyet Hamburg és Schleswig-Holstein közösen hozott létre, és egyenlő részben ellenőriz - 64,18 %-kal, az SGVSH 4,73 %-kal, az SVB 0,58 %-kal, a Flowers pedig 9,19 %-kal rendelkezett (7).
(18)
A HSH kereskedelmi bankként működik, fő üzleti régiója Észak-Németország. Legjelentősebb üzletágai a kereskedelmi banki szolgáltatások (Merchant Banking) és a magánbanki szolgáltatások (Private Banking). A Merchant Banking üzletágban elsősorban a hajózás, a vállalati ügyfelek, a szállítás, az ingatlanok és a megújuló energiák terén fejti ki tevékenységét. A HSH finanszírozza a világon a legnagyobb mértékben a hajózást, és jelentős piaci részesedéssel rendelkezik a légi közlekedés pénzügyi szolgáltatásainak piacán (ez a szállítási üzletág része). 2008. decemberben a HSH Európa, Ázsia és Amerika 21 jelentős pénzügyi központjában rendelkezett képviselettel.
(19)
A HSH azon német közjogi hitelintézetek közé tartozik, amelyek 2005. július 18-ig az intézményi jótállás (Anstaltslast) és a garancianyújtói felelősség (Gewährträgerhaftung) formájában korlátlan állami garanciát élvezhettek (8).
(20)
Az 1990-es évek elején 523 millió EUR értékben eszköz- és tőkeátruházásokra került sor, amelyek révén a HSH elődei, a Hamburgische Landesbank és a Landesbank Schleswig-Holstein előnyös helyzetbe kerültek. 2004. október 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy ezek az átruházások a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, amelyeket vissza kell követelni (9). A HSH-nak kamatokkal együtt összesen 756 millió eurót kellett visszafizetnie az állami tulajdonosok számára. A HSH a visszafizetést két részletben, 2004. december 31-én és 2005. január 3-án teljesítette.
(21)
A tőkekiáramlás kiegyenlítése érdekében 2005. július 20-án a részvényesek a HSH tőkéjét 556 millió euróval növelték (10). A tőkeemelés úgynevezett részletfizetésekkel kombinálva a társaság pénzeszközeiből valósult meg. A tulajdonosi szerkezet e módszernek köszönhetően csak kis mértékben változott. 2005. szeptember 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy a tőkeemelés összhangban áll a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető elvével, és ezért nem minősül állami támogatásnak (11).
(22)
2008. július közepén a HSH részvényesei a növekedés finanszírozása érdekében a HSH saját tőkeellátottságának javítása mellett döntöttek. A tőkét érintő intézkedések összege elérte a mintegy 2 milliárd eurót, amelyből mintegy 1,26 milliárd EUR új tőkének számított.
(23)
A tőkét intézkedések első szakaszában az összesen 685 millió EUR (12) értékű csendes részesedést és az állami tulajdonosok kezében lévő 57 millió EUR értékű elsőbbségi részvényeket törzsrészvényekké alakították át. Az átalakításkor a Flowers készpénzben történő tőkeemelést hajtott végre annak érdekében, hogy részvényállományának felhígulását elkerülje (13). Ennek következtében a HSH körülbelül további 300 millió euróhoz jutott.
(24)
A tőkét érintő intézkedések második szakaszában a tulajdonosok döntést hoztak egy új, összesen 962 millió EUR összegű és átváltoztatható kötvény formájában kibocsátásra kerülő csendes részesedésről. Az állami és a magánrészvényesek a csendes betétben részesedéseik arányában (660 millió euróval az állami és 240 millió euróval a magánrészvényesek) vettek részt. További 62 millió eurót a magánrészvényesek vállaltak át. 2010. december 31-ével a csendes betétet törzsrészvényekké alakították át.
(25)
Németország értesítette a Bizottságot a (22)-(24) preambulumbekezdésben említett tőkét érintő intézkedésekről. A Bizottság véleménye szerint az állami részvényesek befektetései összhangban álltak a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető elvével, mivel egy magánbefektető az állami részvényesekhez hasonlóan jelentős arányban és ugyanolyan feltételekkel vett részt a tranzakcióban. A Bizottság 2008. augusztus 1-jén értesítette Németországot arról a döntéséről, hogy az ügyet lezárja.
(26)
Az 1999-től 2009-ig terjedő időszakban a HSH 1,85 milliárd EUR összeget kitevő kumulált veszteséget könyvelt el, és állami tulajdonosainak 354 millió EUR értékben fizetett ki kumulált osztalékot. Ugyanebben az időszakban a HSH állami tulajdonosai [4-5] (14) milliárd EUR összegű új tőkét biztosítottak, és maximum 166 milliárd EUR összegű kötelezettségeket garantáltak.
1. táblázat
A HSH állami tulajdonosaira vonatkozó pénzügyi mutatók 1999-2009 között (15)
Üzleti év
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Nyereség és veszteség (millió EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulált nyereség és veszteség (millió EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Az állami tulajdonosoknak juttatott osztalék-kifizetések (millió EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Az állami tulajdonosoknak juttatott kumulált osztalék-kifizetések (millió EUR)
36
80
153
248
354
354
354
A tulajdonosok által biztosított új tőke (millió EUR) a helyi GAAP alapján
[300-600]
0
0
[700 - 1 400]
3 000
Az állami tulajdonosok által biztosított kumulált tőkejuttatás (millió EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000 - 2 000]
[4 000 - 5 000]
Kockázati fedezet - garancia (milliárd EUR)
10
Garantált kötelezettségek (milliárd EUR), ebből
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Garancianyújtói felelősség (milliárd EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-garanciák (milliárd EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
A HSH-t korábban mindhárom nagy hitelminősítő intézet (17) mindig az AA kategóriába sorolta. A hosszú távú hitelminősítés a HSH állami tulajdonosai által nyújtott korlátlan állami garanciákat tükrözte. Továbbra is fontos szerepet játszik a HSH minősítésekor az a feltevés, hogy a HSH-t az állami tulajdonosok a jövőben is támogatni fogják, aminek köszönhetően a Fitch 7 szinttel minősítette feljebb (18) a bankot. A Moody’s a támogatási tényezők alapján összesen 7 szinttel minősítette feljebb a HSH-t, ebből egy szint az állami tulajdonosok által nyújtott támogatásnak (regionális támogatás) tudható be.
(28)
A C kategóriájú stand-alone minősítés (a Moody’s-nál önálló pénzügyi erő vagy BFSR) (19) a hitelminősítő intézetek abbeli nézetét tükrözte, hogy a HSH megfelelő pénzügyi erővel és zárt, de jó üzleti modellel rendelkezik. A Moody’s BFSR-módszere szerint a C minősítésű bankok vagy elfogadható alapvető pénzügyi mutatókat mutatnak fel egy kiszámítható és stabil környezetben, vagy pedig jó alapvető pénzügyi mutatókat tudnak igazolni egy kevésbé kiszámítható és stabil környezetben.
(29)
2004 júliusában a Fitch a HSH garanciával nem biztosított kötelezettségvállalásait az A kategóriában kezdte értékelni, de a HSH C kategóriájú stand-alone minősítésén nem változtatott. 2005. júliusban a Moody’s és az S&P minősítették a garanciával nem biztosított kötelezettségvállalásokat. A 2008-as válság kitöréséig a HSH stabil minősítésekkel rendelkezett.
(30)
2008 októbere óta a HSH minősítéseit illetően kétféle irányzat figyelhető meg. Az első irányzat 2008. októberben kezdődött, amikor a Fitch és a Moody’s a HSH stand-alone minősítését fokozatosan az alacsonyabb D kategóriába és a magasabb E kategóriába sorolta (az E kategória a Moody’s-nál a lehető legalacsonyabb BFSR besorolás) (20). Az ügynökségek a leminősítést a következő okokkal magyarázták: a) a HSH ciklikus vagyonállományából eredő magas kockázat, ami különösen a hajózási terület eszközeire vonatkozik, b) a HSH tőkéhez való korlátozott hozzáférése annak ellenére, hogy a HSH igencsak tőkeigényes hitelezési tevékenységet folytatott, és c) a válság előtti időszakhoz viszonyítva a HSH gyenge és korlátozott életképessége, amely a válság előtti időszaknál alacsonyabb eszközhozamokra, az eszközalapú finanszírozás (asset-based finance) terén a kockázatok ellensúlyozására képzett és összehasonlítva magasabb céltartalékokra, valamint a jóval magasabb finanszírozási költségekre vezethető vissza. Ezenkívül az ügynökségek alapvető kételyeket is megfogalmaztak a HSH vállalati profilját illetően. Tekintettel arra, hogy a HSH nem nagyon fér hozzá a magánügyfelekhez, továbbra is függeni fog a pénz- és tőkepiacoktól, amelyeken azonban nehezen jut majd elegendő pénzforrásokhoz. A tőkésítésre, a likviditási tartalékra és a finanszírozási egyensúlyra vonatkozó szigorúbb bankfelügyeleti előírások betartása különleges kihívást jelentene egy olyan wholesale bank számára, mint a HSH.
(31)
A második irányzat 2009. májusban kezdődött, amikor az S&P a HSH-t BBB + kategóriára minősítette le, majd így tett a Moody’s és a Fitch is, amely ügynökségek a HSH-t 2010. májusban és júliusban A3/A- kategóriára minősítették vissza. A hitelminősítő intézetek a leminősítés indokolásaképpen arra utaltak, hogy az állami tulajdonosok újabb támogatásai a) az EU állami támogatásokra vonatkozó előírásai és b) a tulajdonosok költségvetéseinek szűkössége miatt korlátozottak. Az eddigi nagy összegű támogatási intézkedések olyan mértékben terhelték meg az állami tulajdonosok pénzügyi erejét, hogy csökkent az arra irányuló hajlandóságuk, hogy újabb támogatásokat nyújtsanak. Az állami tulajdonosok támogatási hajlandóságának értékelésekor fontos szempont volt a „grandfathering”-klauzula alkalmazásával kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nagy mennyisége, amelyek akkor a HSH mérlegében maradtak (21).
(32)
A HSH strukturált hitelportfóliójának (CIP) (22) 30 milliárd amerikai dollárt kitevő értékét a pénzügyi válság miatt már 2007-ben 1,3 milliárd euróval csökkentették. A válság reálgazdaságra való kiterjedése negatívan befolyásolta a HSH-nak a hajózás, a szállítás, az ingatlanok és a megújuló energiák terén folytatott finanszírozási tevékenységeiből származó hagyományos hitelportfólióját és követeléseinek minőségét. A CIP értékének további 1,6 milliárd eurós lefelé történő kiigazítása és a hitelezési tevékenységhez nyújtott 1,9 milliárd EUR összeget kitevő kockázati tartalék jelentős mértékben hozzájárult 2008-ban a 3,2 milliárd EUR összegű negatív eredményhez.
(33)
A Lehman Brothers bankház 2008 szeptemberében bekövetkezett csődje tovább súlyosbította a HSH refinanszírozási nehézségeit, ezért a HSH a pénzügyipiac-stabilizációs alaptól (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) 30 milliárd EUR összegű likviditási garanciát kért.
(34)
2009. április 29-én a Szövetségi Pénzügyi Szolgáltatási Felügyelet (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, a továbbiakban: BaFin) arról értesítette a HSH-t, hogy véleménye szerint a HSH jelenlegi bankfelügyeleti helyzete alapján a HSH számára nehézséget okoz az, hogy eleget tegyen a törvényben előírt tőkekövetelményeknek. A BaFin bejelentette, hogy moratóriumot rendel el a német hitelintézeti törvény 47. §-a értelmében, ha a HSH tulajdonosai nem emelik fel a HSH tőkealapját.
(35)
2009. május 6-án az S&P a HSH-t negatív előrejelzéssel két szinttel, A kategóriáról BBB + kategóriára minősítette le.
3. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK
(36)
2009. májusban és júniusban Schleswig-Holstein és Hamburg két állami támogatást nyújtott a HSH-nak: egy 3 milliárd EUR összegű feltőkésítésre, valamint egy 10 milliárd EUR összegű, második veszteségért vállalt garanciára (a továbbiakban: kockázati fedezet) került sor. Ezenkívül a HSH a SoFFin-től likviditási garanciák formájában egy harmadik állami támogatásban is részesült, amelyek összege végül 17 milliárd eurót tett ki (a továbbiakban: likviditási garanciák).
3.1. A FELTŐKÉSÍTÉS
(37)
A feltőkésítésre 3 milliárd EUR összegű alapvető (core Tier 1) tőkének készpénztőke formájában történő folyósításával került sor szavazásra feljogosító törzsrészvények ellenében. A részvényeket a HSH AG bocsátotta ki, és kizárólag a HSH Finanzfonds AöR jegyezte. A HSH Finanzfonds AöR egy olyan közjogi intézmény, amelyet Hamburg és Schleswig-Holstein közösen hozott létre, a tartományok egyenlő részben számítanak tulajdonosnak, és egyenlő mértékben ellenőrzik az intézményt.
(38)
A HSH Finanzfonds AöR biztosította a feltőkésítéshez szükséges pénzforrásokat oly módon, hogy kötvényt bocsátott ki a tőkepiacokon. Az intézményt a kötvénykibocsátásból eredően terhelő kötelezettségekért Hamburg és Schleswig-Holstein részadósként egyenlő részben vállalja a felelősséget a kötvénytulajdonosokkal szembeni garanciák révén. A HSH Finanzfonds AöR által kibocsátott kötvény egyedüli célja a HSH feltőkésítésének finanszírozása. A HSH Finanzfonds AöR kizárólag Hamburg és Schleswig-Holstein különleges céllal létrehozott társaságaként működik, és a feltőkésítésen, valamint a kockázati fedezeten kívül nincs más célja.
(39)
Az új részvények kibocsátási árát a HSH értékelése alapján a PricewaterhouseCoopers (a továbbiakban PwC) állapította meg, az értékelés szerint a vállalat értéke [ 2] milliárd EUR és [ 3] milliárd EUR között volt (egy részvény értéke [ 19] eurótól [ 28] euróig terjedt). Az értékelés alapján a HSH átlagértéke [2-3] milliárd EUR (részvényenként [19-28] EUR). Az értékbecslés a HSH 2009. május 6-i leminősítése előtt készült. A leminősítésnek a HSH értékére gyakorolt hatását az értékelésnél nem vették figyelembe, de a leminősítés befolyásolta a kibocsátási ár megállapítására irányuló megbeszéléseket. Az értékelés arra a feltevésre alapult, hogy 2013-ban a korábbi A kategóriára minősítik fel a HSH-t.
(40)
Hamburg és Schleswig-Holstein 10 %-os éves ellentételezést kívánt előirányozni a 3 milliárd EUR összegű új tőke juttatásáért cserébe (évi 300 millió eurót). Mivel a HSH üzleti tervében a 2009-2012 közötti időszakra előzetesen becsült nyereség nem volt elegendő ahhoz, hogy minden törzsrészvényre 10 %-os osztalékot fizessenek, az új törzsrészvények kibocsátási árát csökkentették a 2009-2012 közötti időszakban ki nem fizetett 10 %-os osztalékkal. A 2009-2012 közötti időszakra a 10 %-os osztalék kifizetésének ellenértéke [650-800] millió EUR (részvényenként [3-6] EUR). Az új részvények árát részvényenként 19 euróban ([19-28] EUR mínusz [3-6] EUR) rögzítették. A HSH Finanzfonds AöR 157 894 737 új törzsrészvényt szerzett.
(41)
A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers nem vettek részt a feltőkésítésben, ennek következtében a két takarékpénztár-szövetség és a Flowers részesedése 13,20 %-ról, 1,62 %-ról, illetve 25,67 %-ról 4,73 %-ra, 0,58 %-ra, illetve 9,19 %-ra csökkent, míg Hamburg és Schleswig-Holstein együttes közvetlen és közvetett részesedései (ideértve a HSH Finanzfonds AöR által birtokolt részvényeket is) 59,51 %-ról 85,49 %-ra emelkedtek.
3.2. A KOCKÁZATI FEDEZET
(42)
A kockázati fedezet biztosítására a feltőkésítéssel egyidőben, 2009. júniusban került sor. A kockázati fedezetet szintén közvetlenül a HSH Finanzfonds AöR nyújtotta. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers nem vettek részt ebben az intézkedésben. A kockázati fedezet egy 10 milliárd EUR összegű, második veszteségért vállalt garanciát jelent, amely megóvja a HSH-t azoktól a veszteségektől, amelyek egy meghatározott, 2009. márciusi határnaptól számítva gyűlnek fel a mintegy 172 milliárd EUR értékű portfólióban (nemteljesítés esetén 187 milliárd EUR összegű követelések). A 3,2 milliárd EUR összegű első veszteségrészletet a HSH maga viseli. A maximum 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészlet a HSH Finanzfonds AöR-t terheli. A 13,2 milliárd eurót (az első és a második veszteségrészletet) meghaladó veszteségeket a HSH viseli. A fedezett portfólió átvételi értéke [mintegy 168] milliárd EUR ([mintegy 172] milliárd EUR összértékű eszköz mínusz 3,2 milliárd EUR).
(43)
A HSH a garanciát alapvetően bármikor felmondhatja, 2013. december 31-ig azonban a felmondás összesen [2-5] milliárd euróra és évi [1-4] milliárd euróra vonatkozhat. 2011. március 9-én a HSH a garanciából 1 milliárd eurót felmondott. 2011. június 18-án, majd pedig 2011. szeptember 6-án a HSH ismét felmondott a garanciából 1 milliárd eurót, így a fennmaradó garancia 7 milliárd euróra csökkent. A felmondásokról a BaFin-t is értesítették, amely nem kifogásolta a felmondásokat.
(44)
Az olyan értékvesztett eszközök, mint az eszközfedezetű értékpapírok (asset-backed securities, ABS) teszik ki a kockázati fedezettel fedezett [mintegy 172] milliárd EUR értékű portfólió körülbelül [3-6] %-át. A fedezett eszközök legnagyobb részét a HSH fő tevékenységét jelentő ügyfélhitelek alkotják. A fedezett portfólió különböző valutákban, többek között euróban (EUR), amerikai dollárban (USD) és brit fontban (GBP) van meghatározva.
2. táblázat
A [mintegy 172] milliárd EUR értékű fedezett eszközök részletezése
Eszköztípus
A mérlegben megjelenő eszközök
(milliárd EUR)
A portfólió %-a
Ügyfélhitelek
[mintegy 115]
(…)
Rögzített kamatozású értékpapírok
[mintegy 30]
(…)
Adóslevél-kölcsönök (23)
[mintegy 15]
(…)
Eszközfedezetű értékpapírok
[mintegy 10]
(…)
Fizetési garanciák
[mintegy 5]
(…)
Összesen
[mintegy 172]
100,0
(45)
A kockázati fedezet létrehozása előtt a HSH nem végeztette el külső szakértőkkel a teljes portfólió értékelését, a Blackrock és a Cambridge Place csak az ABS-portfóliót és a CIP-portfólió egy részét értékelte. A Bizottság erre irányuló felszólítását követően a HSH 2009. november és 2010. január között végezte el a fedezett portfólió értékelését a Bizottság szigorú vészforgatókönyvre vonatkozó feltevése alapján. Az értékelést a HSH a Bizottság szakértőivel együttműködésben hajtotta végre. Az értékelés során figyelembe vett feltételezések összhangban álltak azokkal a vészforgatókönyvekkel, amelyeket a Bizottság más esetekben is alapul vett. Az értékelés egy 1 milliárd EUR fiktív értékű - azaz a teljes kitettség 0,6 %-ának megfelelő - és 40 tranzakcióból álló minta átfogó elemzésén, valamint a Moody’s CDOROM-Toolja (24) segítségével a portfólió jelentős részén elvégzett részelemzésen alapult. Az alapul vett feltevéseket a HSH egyeztette a Bizottság szakértőivel. A HSH-t az elemzésben külső szakértője, a Morgen Stanley segítette, amely megerősítette a számítások technikai helyességét. A kockázati fedezet tőkeátvételi hatása a kockázati fedezet létrehozásakor [mintegy 3,5] milliárd EUR volt. 2010. februárban a BaFin megerősítette a tőkeátvételi hatás megállapításához felhasznált módszerek helyességét, valamint az alapul szolgáló számításokat.
(46)
A HSH Finanzfonds AöR és a HSH között 2009. június 2-án megkötött, a garancia rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződés alapján a HSH Finanzfonds AöR a második veszteségért vállalt garancia biztosításáért a garancia 10 milliárd eurós névértékére évi 400 bázispont (bp) nagyságú díjat (a továbbiakban alapdíj) kap. Felhasználás és felmondás esetén csökken az az összeg, amelyre a 400 bp-s ellentételezést kifizetik. A 3. számú táblázat a kumulatív kifizetés teljes összegét mutatja három forgatókönyv esetén: a) 1. számú forgatókönyv: az alaphelyzet, amely azon a feltevésen alapul, hogy nem kerül sor a garancia igénybevételére, és a garanciát a HSH 2015 végéig teljes mértékben felmondja; b) 2. számú forgatókönyv: közbülső eset, amelynél abból indulnak ki, hogy a garanciát 5 milliárd EUR összegben a HSH igénybe veszi és c) 3. számú forgatókönyv: az eszközök értékelése során alapul vett eset, amelynél feltételezik, hogy a garanciát a HSH [2015-2020]-ig teljes mértékben igénybe veszi (felmondás nélkül).
3. táblázat
A kockázati fedezet ellentételezése a különböző forgatókönyvekre vonatkozó német javaslat alapján
(millió EUR)
1. számú forgatókönyv
(a garanciát nem veszik igénybe)
2. számú forgatókönyv
(a garancia igénybevétele 5 milliárd EUR összegben)
3. számú forgatókönyv
(a garancia igénybevétele 10 milliárd EUR összegben)
Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
A szerkezetátalakítás ideje alatt a garancia igénybevételétől függően az alapdíj-kifizetések évi [100-150] millió EUR és 405 millió EUR között alakulnának (vö. 4. számú táblázat).
4. táblázat
A szerkezetátalakítás ideje alatt a HSH által a HSH Finanzfonds AöR részére előreláthatóan kifizetett alapdíj (400 bp)
(millió EUR)
2009 tényleges érték
2010 Tényleges érték
2011
2012
2013
2014
1. számú forgatókönyv (nem kerül sor felhasználásra)
- 300
- 405
- [300- 350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
2. számú forgatókönyv (5 milliárd EUR igénybevétele)
- 300
- 405
- [300- 350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
3. számú forgatókönyv (10 milliárd EUR igénybevétele)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. A LIKVIDITÁSI GARANCIÁK
(48)
A HSH ezenkívül likviditási garanciákat kért a SoFFin-től, amelyeknek az összesen 30 milliárd EUR értékű új, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátását kellett fedezniük. 2008. december elején a SoFFin engedélyezte az első részlet kibocsátását, amelynek értéke 10 milliárd EUR volt. A garanciákra a német mentőcsomag (25) keretében adtak engedélyt. A fennmaradó 20 milliárd eurót a szerkezetátalakítási terv benyújtása után kellett rendelkezésre bocsátani. A 20 milliárd EUR összegű második részletet azt követően engedték át, hogy a HSH 2009. március 7-én a SoFFin-nak bemutatta szerkezetátalakítási koncepcióját. 2009. szeptember 30-ig a garanciából összesen 17 milliárd eurót vettek igénybe. 2010. január 1-jével a SoFFin 30 milliárd euróról 17 millió eurót csökkentette a garancia maximális összegét. A maximális összeget nem emelte fel újra.
4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
4.1. AZ EREDETI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS A PÉNZÜGYI ELŐREJELZÉSEK KÉSŐBBI MÓDOSÍTÁSA
(49)
A 2009. szeptember 1-jén megküldött első szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv) az eljárás megindításáról szóló határozat mutatja be (az eljárás megindításáról szóló határozat (23)-(28) preambulumbekezdései). Az eredeti szerkezetátalakítási terv szerkezetátalakítási koncepciójához fűzött kiegészítő információkat 2009. október és 2011. június között juttatták el az illetékesekhez. A szerkezetátalakítási terv módosított változatát 2011. július 11-én nyújtották be (a továbbiakban: módosított szerkezetátalakítási terv). Az alábbiakban az eredeti szerkezetátalakítási tervben rögzített pénzügyi előrejelzéseket és azok megfelelő aktualizálásait vázoljuk röviden.
(50)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv a 2009-2014 közötti időszakban a nettó kamatbevételek [mintegy 20] %-os, azaz [körülbelül 1,4] milliárd euróról [körülbelül 1,1] milliárd euróra való visszaesésével számolt. A pénzügyi eredmények egyes elemeit illetően a HSH becslése szerint a 2009-től 2014-ig terjedő időszakban a fő bank (26) esetében a szerkezetátalakítás előtti (és a hitelezési tevékenységhez képzett kockázati tartalék utáni) eredmény több mint 200 %-kal, azaz [körülbelül 350] millió euróról [körülbelül 1,1] milliárd euróra nő. A 2014-re becsült [mintegy 1,1] milliárd eurós szerkezetátalakítás előtti eredmény tartalmazta a hitelezési tevékenységhez képzett kockázati tartalék egyes részeinek feloldásából származó [körülbelül 100] millió eurót is, amely pozitívan hatott ki az eredményre. A 2014. évre jutaléktöbbletként és kereskedelmi eredményként a fő bank szerkezetátalakítását megelőző eredmény [mindkét esetben körülbelül 20] %-át határozták meg. A módosított szerkezetátalakítási tervben a 2014. évre becsült szerkezetátalakítás előtti eredményt [350-450] millió euróra javították, ebben az esetben a jutaléktöbblet és a kereskedelmi eredmény [10-15] %-ot tesz ki.
(51)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv becslései szerint a HSH teljes eszközértéke a 2009. évi [mintegy 175] milliárd euróról 2014-re [mintegy 150] milliárd euróra csökken. Ezenkívül feltételezték, hogy a fő bank eszközei a 2009. évi [mintegy 100] milliárd euróról 2014-re [mintegy 110] milliárd euróra emelkednek. A HSH 2014-re becsült teljes eszközértékét és a fő bank eszközértékét a módosított szerkezetátalakítási tervben 120 milliárd euróra, illetve 82 milliárd euróra módosították.
(52)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv szerint a szektorbank szegmensének eszközértéke (hajózás, energia és szállítás) a 2009. évi [mintegy 30] milliárd euróról 2014-re [mintegy 35] milliárd euróra emelkedik, ebből [mintegy 20] milliárd EUR az elsősorban USD-ben finanszírozott hajózási szektor eszközeit teszi ki. A módosított szerkezetátalakítási tervben a szektorbank szegmensének becsült eszközeit, valamint a hajózási szektor eszközeit a 2014. évre vonatkozóan [20-25] milliárd euróra, illetve 15 milliárd euróra módosították. Az eredeti szerkezetátalakítási tervtől eltérően a légi közlekedési üzletág nem jelent meg a módosított szerkezetátalakítási tervben.
(53)
A 2014. évre a Tier 1 tőkemutatót az eredeti szerkezetátalakítási tervben [körülbelül 10] %-ra becsülték, míg a módosított szerkezetátalakítási tervben [10-15] %-ra értékelték.
(54)
Az eredeti szerkezetátalakítási terv a 2014. évre vonatkozóan a tervezett finanszírozási források felosztását tartalmazta a mérleg finanszírozandó, [körülbelül 100] milliárd eurót kitevő része tekintetében (ebből [körülbelül 25] milliárd eurót a pénz- és tőkepiacokon végrehajtott fedezetlen finanszírozásra szántak), így a tervezett, [mintegy 150] milliárd eurót kitevő teljes eszközértékhez képest egy [mintegy 50] milliárd eurós rés mutatkozott. A módosított szerkezetátalakítási terv csökkentette a becsült összes eszköz és a becsült összes kötelezettség közötti rést, a HSH pedig részletezte azokat a finanszírozási forrásokat, amelyek segítségével fedezni kívánta a hiányból adódó finanszírozási szükségletet.
(55)
Az alábbi táblázatban az eredeti szerkezetátalakítási terv szerinti, a HSH fő tevékenységi területeire meghatározott becsült növekedési értékek, valamint a módosított szerkezetátalakítási tervben elvégzett változtatások szerepelnek.
5. táblázat
A hajózási szegmensre és a vállalati ügyfelek szegmensére megállapított növekedési ráták összehasonlítása
Szegmens
Eredeti szerkezetátalakítási terv
(2009. szeptember 1.)
Módosított szerkezetátalakítási terv
(2011. július 11.)
A módosított szerkezetátalakítási tervben a növekedési előrejelzésekhez fűzött megjegyzések
Hajózás
Az új ügyletek [körülbelül 250] %-os növekedési rátája 2010-től (tényleges érték) 2014-ig ([körülbelül 40] %-os közepes éves növekedési ráta)
Az új ügyletek [körülbelül 90-130] %-os növekedési rátája 2010-től (tényleges érték) 2014-ig ([…] %-os közepes éves növekedési ráta)
A növekedési ráta azon alapul, hogy a 2011-től 2014-ig terjedő időszakban az új ügyletek éves abszolút volumene átlagosan […] milliárd EUR lesz. Összehasonlításképpen: ugyanebben az időszakban a teljes piaci volumen átlagosan [körülbelül 25] milliárd eurót tett ki az új ügyleteket illetően.
Vállalati ügyfelek
A hitelvolumen [körülbelül 100] %-kal való növekedése (2010. évi tényleges érték - 2014.)
A hitelvolumen […] %-kal való növekedése (2010. évi tényleges érték - 2014.)
A növekedés megfelel az új ügyletek […] milliárd eurós abszolút volumenének négy év alatt. Összehasonlításképpen: a teljes eszközérték ebben a szegmensben 2008. december 31-én 25,7 milliárd EUR volt.
4.2. A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÁLTALÁNOS LEÍRÁSA
(56)
A módosított szerkezetátalakítási terv megküldésére 2011. július 11-én került sor. A terv a HSH üzleti modelljét illetően jelentős változtatásokat irányoz elő. A HSH új üzleti modelljét az alacsonyabb kockázat, a regionális ügyletekre való erősebb összpontosítás, valamint a fenntartható finanszírozás és hitelnyújtás jellemzi. A tervezett, valamint a már bevezetett szerkezetátalakítási intézkedések közé tartozik a fő üzleti tevékenységekre való összpontosítás és így bizonyos tevékenységek megszüntetése, illetve jelentős részesedések eladása mellett a telephelyek hálózatának kiigazítása, valamint a költségszerkezet optimalizálása. A módosított szerkezetátalakítási terv egy belső szerkezetátalakítási részleg (restructuring unit) létrehozásáról rendelkezik, amely egység számviteli és szervezeti célokból egyesítené azokat a tevékenységeket, amelyeket a HSH a jövőben nem fog folytatni. Az új üzleti modell legfontosabb pontjai az alábbiak:
a)
életképes fő bankká válás az eszközök jelentős mértékű csökkentése, a regionális ügyletek erősítése (németországi vállalati banki szolgáltatások, németországi ingatlanügyletek és magánbanki szolgáltatások), valamint a fő tevékenységeknek az erős regionális kötődéssel rendelkező kiválasztott nemzetközi üzleti tevékenységekben való megtartása (Európára összpontosító hajózás és megújuló energiák);
b)
a tőkepiaci tevékenységet kizárólag a treasury tevékenységekre és a fogyasztói ügyletekre kell koncentrálni, elsősorban termékeknek más üzleti egységek számára történő értékesítése révén (keresztértékesítés, cross-selling); a saját számlás kereskedést meg kell szüntetni;
c)
fel kell hagyni azokkal a tevékenységekkel, amelyek nem állnak összhangban a HSH új stratégiai fejlődési irányaival, azaz az idegen forrásból finanszírozott nemzetközi felvásárlásokkal (LBO-ügyletek), a külföldi ingatlanügyletekkel, az eszközökkel fedezett repülőgép-finanszírozással, valamint azon egyéb hitelügyletekkel, amelyek nem tartoznak egyértelműen a fő tevékenységek közé;
d)
el kell adni minden olyan leányvállalatot, amely nem egyeztethető össze a HSH új stratégiai fejlődési irányaival. A módosított szerkezetátalakítási terv összesen [100-120] részesedés eladását irányozza elő. A HSH a részesedések számát már 25-tel csökkentette. Az eladásokat legkésőbb […]-ig végre kell hajtani;
e)
egyértelműen el kell különíteni azokat a tevékenységeket, amelyekkel a HSH felhagy, és amelyeket a belső szerkezetátalakítási részleg keretei között csökkenteni kell, vagy el kell adni. A szerkezetátalakítási részleg nem kezd új üzleti tevékenységbe;
f)
a bel- és külföldi telephelyek jelentős mértékű kiigazítása: a nem stratégiai jellegű tevékenységek felszámolása az eredetileg 21 külföldi telephely közül 15 telephely bezárását vonja maga után. A Helsinkiben, Sanghajban, Mumbaiban, Stockholmban, Nápolyban, Oslóban, Rigában, Tallinnban, Varsóban, San Franciscóban és Hanoiban található telephelyeket, illetve képviseleteket már bezárták. A Koppenhágában, Párizsban, Amszterdamban és Moszkvában lévő telephelyeket, illetve képviseleteket 2012-ig be fogják zárni. A szerkezetátalakítást követően a HSH hat telephelyet, illetve képviseletet tart meg Londonban, Hongkongban, New Yorkban, Szingapúrban, Luxemburgban és Athénban, de a londoni, a luxemburgi és a New York-i telephely kisebb lesz, a hongkongi telephelyet pedig képviseletté kell átalakítani.
(57)
A regionális jellegű orientáció különösen az észak-német vállalati és magánügyfelekkel kötött szerződéseket, az ingatlanügyleteket, valamint a takarékpénztári ügyleteket jelenti. Ezenkívül a HSH, Európát tekintve prioritásnak, a hajózás nemzetközi finanszírozásának meghatározott területeire, továbbá a megújuló energiákkal foglalkozó projektek finanszírozására és meghatározott infrastrukturális beruházásokra fog összpontosítani. Lübecki telephelyét 2011 végéig be fogja zárni.
(58)
Az új fő bank mérlegfőösszegét összességében jelentősen csökkentik, különösen azáltal, hogy a fő bank eszközeit átruházzák a HSH saját szerkezetátalakítási részlegére. 2014. december 31-én, a szerkezetátalakítás végén a HSH (fő bank) mérlegfőösszege 82 milliárd eurót tesz majd ki. A 2008. évi, 208 milliárd eurós mérlegfőösszeghez viszonyítva ez 126 milliárd eurós, azaz mintegy 61 %-os csökkenésnek felel meg.
(59)
A módosított szerkezetátalakítási terv általános feltevésekre támaszkodik a GDP-nek Németországban, az euróövezetben, az USA-ban és az egész világon való növekedését, a rövid távú és hosszú távú kamatok változásait, az euróövezet és az USA inflációját, az olajárakat, valamint az EUR/USD átváltási árfolyamát illetően. Az egyes üzletágak előrejelzései a releváns piacok növekedési rátáira, a szegmensenkénti új ügyletek mennyiségére és árrésére, továbbá a cross-selling kapacitásra vonatkozó feltevéseken alapulnak. A hajózási üzletágnak a HSH pénzügyi összeredménye szempontjából játszott jelentős szerepére tekintettel a HSH a hajófinanszírozási piac alakulásával foglalkozó szektorspecifikus feltevéseket dolgozott ki. Az alábbi táblázat a globális szintű új ügyletek piaci nagyságának alakulására (a teherszállító, a konténerszállító és a tankerhajók szegmensének összértékei), a HSH új ügyleteinek nagyságára, valamint a HSH piaci részesedésére vonatkozó becsléseket mutatja be.
6. táblázat
A hajózás finanszírozására vonatkozó feltevések, 2011-2014.
2005-2008 közötti átlag
2009
2010
2011
2012
2013
2014
A hajófinanszírozás globális szintű új ügyletei összesen (milliárd EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
A HSH új ügyletei (milliárd EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
A HSH piaci részesedése (%)
6,1
0,8
2,1
[kb. 4]
[kb. 5]
[kb. 5]
[kb. 5]
(60)
A HSH az EUR/USD átlagos, [1,30-1,50]-es átváltási árfolyamából indul ki. Adatokat mutatott be a módosított feltevéseknek a nyereségre és veszteségre gyakorolt hatásáról, valamint nettó likviditási pozíciójának hatásáról, és egy olyan érzékenység-elemzést terjesztett elő, amely a kamatváltozásokat, valamint az EUR/USD átváltási árfolyamának változásait vizsgálja. Az érzékenység-elemzés szerint a kamatlábakra és az EUR/USD átváltási árfolyamára vonatkozó feltevések jelentős változásai esetén a HSH-nál keletkező veszteségek nem haladnák meg azokat a veszteségeket, amelyekkel a HSH még meg tudna birkózni. A HSH likviditási pozíciója ezenkívül akkor sem lenne negatív, ha az EUR/USD átváltási árfolyama jelentős mértékben eltérne az alaphelyzetbeli forgatókönyvtől.
(61)
A HSH megküldött egy negatív forgatókönyvet és egy legrosszabb esetre készült forgatókönyvet is, amelyek kevésbé kedvező piaci feltevésekből indulnak ki, és az egész konszernre vonatkoznak. A negatív forgatókönyv, valamint a legrosszabb esetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzései azt mutatják, hogy valamely stresszfaktornak a HSH fizetőképességére gyakorolt hatását a kockázati fedezettel el lehet hárítani. Negatív forgatókönyv esetén a HSH elhalasztaná a garancia részbeni felmondásait, és ezáltal korlátozná a kockázattal súlyozott eszközállománynak (RWA) a rossz gazdasági keretfeltételek miatti növekedését. A HSH Tier 1 tőkemutatója mindkét forgatókönyv esetén 10 % körül alakulna a szerkezetátalakítás idején.
4.3. A HSH EGYES ÜZLETÁGAI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁNAK LEÍRÁSA
(62)
A fő bank vállalati ügyfelekre irányuló üzletágának mérlegfőösszegét a 2008. évi 26,3 milliárd euróról 2014-re [10-20] milliárd euróra csökkentik. Ezen időszak alatt e tevékenységi terület körülbelül [45-55] %-kal lesz kisebb.
(63)
A vállalati banki szolgáltatások terén a HSH elsősorban Észak-Németországban mint fő üzleti régióban nyújt majd pénzügyi forrásokat nagyobb méretű középvállalkozások számára.
(64)
A HSH felhagyott a lízingtársaságok refinanszírozása terén kifejtett tevékenységeivel, valamint nemzetközi LBO-ügyleteivel is, Ázsiában és Skandináviában pedig be fogja szüntetni vállalati ügyfelekkel kötött fogyasztói ügyleteit. A vállalati ügyfelekre irányuló tevékenységi terület keretében a HSH nem fejt majd ki tevékenységet a repülőgépek vagy hajók eszközalapú finanszírozása terén. Nem csökkentik viszont a HSH-nak azt a képességét, hogy a fő üzleti régióban a regionális ügyleteket támogassa.
(65)
A HSH elsősorban észak-németországi, nagyobb méretű középvállalkozásokra, valamint meghatározott fő gazdasági ágakban tevékenykedő német vállalkozásokra fog összpontosítani. Jövedelmező tranzakciókra, valamint biztos fizetőképességgel rendelkező ügyfelekre helyezi a hangsúlyt, akik különböző termékekre tartanak igényt. A HSH megpróbál olyan bankká fejlődni, amelyet az ilyen ügyfelek a leggyakrabban vesznek majd igénybe.
(66)
A finanszírozási helyzet javítása érdekében ezen tevékenységi terület keretében a bank egyre inkább olyan betétek befogadását és finanszírozási struktúrák alkalmazását célozza meg, amelyek lehetővé teszik a szindikációt, az EKB által repóképesként elfogadottak, vagy pedig befektetőknek továbbadhatóak.
(67)
A fő bank ingatlanokkal foglalkozó üzletágának mérlegfőösszegét a 2008. évi 30,5 milliárd euróról 2014-re [9-18] milliárd euróra csökkentik, ami egy körülbelül [50-70] %-os csökkenésnek felel meg.
(68)
A HSH termékei közé tartozik majd minden olyan hiteltermék és egyéb banki termék, amely az ingatlanbefektetési társaságok körében keresett terméknek számít. A HSH üzleti tevékenységének súlypontját Észak-Németországra és német agglomerációs területekre fogja helyezni. Prioritásnak tekinthetőek a […] nyújtott finanszírozási megoldások, valamint a felvállalható kockázatú projektek finanszírozása. A HSH ebben az üzletágban a […] finanszírozására helyezi a hangsúlyt. Speciális ingatlantípusokat csak szelektív módon finanszíroz.
(69)
A más országokban folytatott tevékenységekkel - ideértve a nemzetközi ingatlanügyleteket is, amelyek célja a német ügyfelek támogatása az európai agglomerációban - a HSH felhagy. Ezeken a területeken nem kezdeményez új ügyleteket, és hagyja, hogy a meglévő ügyletek lejárjanak.
(70)
A HSH főként professzionális ingatlan-befektetőkre fog összpontosítani, és ennek során a súlypontot a meglévő ügyfelekre, kiválasztott ingatlanfejlesztőkre, az ingatlanszektorban stabil pozícióval és a keresztértékesítés terén jó lehetőségekkel rendelkező ügyfelekre, valamint komplex finanszírozási struktúrákat igénylő, Észak-Németországhoz kötődő ügyfelekre helyezi. Továbbra is olyan struktúrákat és termékeket fog alkalmazni, amelyek csökkentik a pénzügyi források iránti szükségletet, azaz fedezett kötvények szempontjából szóba jöhető ügyleteket, az EKB által elfogadott hiteleket, valamint a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) által biztosított pénzforrásokat és biztosítékokat.
(71)
A fő bank takarékpénztári üzletágának mérlegfőösszegét elsősorban a takarékpénztárak számára nyújtott refinanszírozási tevékenységek leépítése révén a 2008. évi 8,7 milliárd euróról 2014-re [ 3] milliárd euróra csökkentik.
(72)
Ezen üzletág ügyfelei elsősorban észak-németországi takarékpénztárak és állami ügyfelek, másodsorban pedig Észak-Németország területén kívüli takarékpénztárak és állami ügyfelek (másodlagos bankkapcsolat).
(73)
A HSH széles skáláját kínálja azon termékeknek, amelyek a takarékpénztárak fő tevékenységi területeire irányulnak. Ide tartoznak különösen a lakossági és vállalati banki szolgáltatások, a treasury tevékenységek, valamint az A típusú letéti számlakezelés és a hitelportfólió-kezelés.
(74)
A Private Banking üzletágban a fő bank mérlegfőösszegét a 2008. évi 1,7 milliárd euróról 2014-re [0,5-1,5] milliárd euróra csökkentik.
(75)
A HSH az Észak-Németországot jelentő fő üzleti régió jómódú magánügyfelei számára nyújtandó szolgáltatások teljesítésére helyezi a hangsúlyt. Ezenkívül a többi piaci szegmens régión kívüli értékesítési képviseletein is nyújt majd magánbanki szolgáltatásokat. A szolgáltatások skálája a következőkre terjed ki: […].
(76)
A HSH jómódú és különösen jómódú magánügyfelek, valamint alapítványok megnyerésére és kiszolgálására fog törekedni. A keresztértékesítés keretei között magánbanki szolgáltatásokat fog végezni a fő bank más üzletágainak ügyfelei/természetes személyek számára is.
(77)
A hajózás üzletágban a fő bank mérlegfőösszegét 46 %-kal, a 2008. évi 28,3 milliárd euróról 2014-re körülbelül 15 milliárd euróra csökkentik.
(78)
2014. december 31-ig a hajózás globális szintű finanszírozása terén a HSH új ügyleteinek piaci részesedése éves szinten nem haladja meg a [ 8] %-ot. A HSH továbbá vállalja, hogy 2014. december 31-ig eléri azt, hogy - az éves szinten megállapított piaci besorolások alapján - nem tartozik a hajófinanszírozás terén tevékenykedő három olyan szolgáltató közé, amelyek globális szinten az új ügyletek legmagasabb éves volumenével rendelkeznek.
(79)
A HSH mind a hajótípusokat, mind pedig az országokat illetően változatosabbá teszi a portfólióját. A különböző eszköztípusok tekintetében a hangsúly továbbra is a […]-ra/re, valamint több […]-ra/re helyeződik. Fontos termékeket jelentenek az új építésű hajókhoz nyújtott hagyományos hosszú távú jelzáloghitelek, valamint a használt hajók finanszírozása. A HSH továbbá a strukturált pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként szelektív módon fog fellépni.
(80)
Üzleti tevékenységeit oly módon fogja vissza, hogy a roll-on/roll-off (ro-ro) hajók és a körutazást végző hajók finanszírozásával felhagy, […].
(81)
A HSH a tevékenységeit globális szinten aktív közepes és nagy hajózási társaságokra, hasznot hozó kis ügyfelekre, továbbá az összbevételi potenciál és a kockázati szempontok alapján kiválasztott ügyfelekre koncentrálja. Ezenkívül szerepet játszik az ügyfelek szindikációra való hajlandósága, a szindikáció előfeltételeinek (pl. átláthatóság) teljesítése, valamint a refinanszírozás is.
(82)
A hajózási üzletág elsősorban plain vanilla (27) termékeket és korlátolt mennyiségben strukturális finanszírozásokat kínál, valamint ezen a területen a HSH a hitelt nyújtó konzorcium megbízott vezető szervező bankjaként (mandated lead arranger) és könyvvezetőként (bookrunner) jár el.
(83)
A fő bank megszünteti a szállítási/légi közlekedési üzletágat. A 2008. évi 11,7 milliárd eurót kitevő mérlegfőösszeg a szerkezetátalakítási részlegen belül jár majd le, vagy pedig más tevékenységi területhez rendelik hozzá. A HSH a jövőben nem hajt végre újabb eszközalapú repülőgép-finanszírozást. Az idevonatkozó meglévő ügylet vagy lejár, vagy pedig az ügyletet eladják, vagy leépítés céljából átruházzák a szerkezetátalakítási részlegre. A szerkezetátalakítás keretében a HSH ezt az üzletágat már részben átalakította, és a stratégiailag fontosnak minősülő Sínek és Infrastruktúra területeket hozzárendelte az Energia & Infrastruktúra üzletághoz.
(84)
Az Energia & Infrastruktúra tevékenységi területnek a szerkezetátalakítás során megvalósult újrarendezése miatt a terület fő banki mérlegfőösszege a 2008. évi 4,6 milliárd euróról (korábbi Energia üzletág) 2014-ben [5-10] milliárd euróra nő. Az Energia & Infrastruktúra üzletághoz tartozik a Megújuló Energiák szegmens, valamint az Infrastruktúra és Vasút szegmensek is, amelyek korábban a szállítással foglalkozó tevékenységi terület részét alkották.
(85)
Az energia szegmensben a HSH szél- és napenergiával foglalkozó projekteket fog finanszírozni. A területhez a következő eszközkategóriák tartoznak: szélenergia (on- és offshore), napenergia (fotovoltaikus és termikus), valamint kiegészítő területként a szél- és napenergiával foglalkozó projektekkel kapcsolatos hálózatok. A tevékenység célrégiójának elsősorban Európa számít. A HSH felhagy tevékenységével a hagyományos energiaforrások terén, valamint megszünteti összes, Észak-Amerikára irányuló és energiával foglalkozó ügyletét.
(86)
Az üzletágakat érintő módosítások, így különösen a légi közlekedési tevékenységi terület megszüntetése, valamint a külföldi ingatlanokkal foglalkozó szegmens és a hajózási szegmens szűkítése miatt az „Egyéb” szegmens is automatikusan szűkebbé válik.
(87)
Az Egyéb szegmensbe tartozik - a Vállalati Központ (Corporate Centre) mellett - a tőkepiaci tevékenység, amelynek keretében a HSH a saját vagyonát is kezeli, és amely az üzletágak számára kínál termékeket.
(88)
A HSH folyamatosan stabilabbá teszi finanszírozásait, valamint javítja azok minőségét. 2012 végétől biztosítja, hogy mind a Net Stable Funding Ratio (NSFR), mind pedig a Liquidity Coverage Ratio (LCR) (28) […]. A fő bank USD-ügyleteinek részesedése, amelynek refinanszírozása USD-ben megvalósuló finanszírozással (és nem swap ügyletekkel) történik, 2012 végéig legalább […] %-ra, 2014 végéig pedig legalább […] %-ra nő.
(89)
A HSH jelentősen csökkenti a magas kockázati potenciállal bíró tőkepiaci tevékenységet, termékkatalógusát pedig már jelentős mértékben egyszerűsítette. A saját számlás kereskedéssel a bank már felhagyott.
4.4. A PÉNZÜGYI TERVEZÉS LEÍRÁSA A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVBEN
(90)
A HSH olyan átfogó üzleti tervet mutatott be a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozóan, amely nyereség- és veszteségszámításokat, valamint mérleget, továbbá jövedelmezőségi és hozammutatókat is tartalmazott üzletágra lebontva és a konszern szintjén konszolidálva. Ezenkívül megküldött egy érzékenység-elemzést is a konszernre vonatkozóan egy negatív forgatókönyv és egy legrosszabb esetre készült forgatókönyv formájában. A nyereség- és veszteségelvárások szerint a HSH konszernnél 2011-ben egy körülbelül [100-200] millió EUR nagyságú járulékos veszteség keletkezik, és a konszern 2014-ig adózás utáni nyereségét folyamatosan körülbelül [400-500] millió euróra növeli. 2011-ben a saját tőke hozam negatív lesz, és 2014-re körülbelül [7-8] %-ra emelkedik. A Tier 1 mutató 2012-2014 között eléri a mintegy [13-16] %-ot. A Bizottság iránymutatásai alapján a módosított szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzései egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést tartalmaznak a 2011. évre, amely az adózás előtti eredményből került levonásra. A becslések alapján az összes eszköz a 2008. évi 208 milliárd euróról 2014-re 120 milliárd euróra csökkenhetett.
(91)
Az alábbi táblázatok a módosított szerkezetátalakítási tervnek a HSH-ra és a fő bankra vonatkozó alapvető adatait sorolják fel.
7. táblázat
A HSH-ra vonatkozó pénzügyi tervezés, 2011-2014.
2008. évi tényleges érték
2009. évi tényleges érték
2010. évi tényleges érték
A 2011. évre vonatkozó előrejelzés
A 2012. évre vonatkozó előrejelzés
A 2013. évre vonatkozó előrejelzés
A 2014. évre vonatkozó előrejelzés
Összbevétel (millió EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Szerkezetátalakítás előtti eredmény (millió EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Adózás előtti eredmény (millió EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Eredmény (millió EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Cost Income Ratio (CIR) (%)
573
29
54
[45 -55]
[45 -55]
[45 -55]
[40 -50]
Adózás utáni saját tőke hozam (RoE) (%)
0
0
0
[- 5- + 5]
[5- 10]
[5- 10]
[5- 10]
Összes eszköz (milliárd EUR)
208
175
151
[130- 150]
[125- 145]
[120- 140]
[115- 135]
8. táblázat
A fő bankra vonatkozó pénzügyi tervezés, 2011-2014.
2008. évi tényleges érték
2009. évi tényleges érték
2010. évi tényleges érték
A 2011. évre vonatkozó előrejelzés
A 2012. évre vonatkozó előrejelzés
A 2013. évre vonatkozó előrejelzés
A 2014. évre vonatkozó előrejelzés
Összbevétel (millió EUR)
1 582
1 756
1 103
[750- 1 250]
[750- 1 250]
[750- 1 250]
[750- 1 250]
Szerkezetátalakítás előtti eredmény (millió EUR)
418
354
574
[300- 600]
[300- 600]
[300- 600]
[300- 600]
Adózás előtti eredmény (millió EUR)
295
18
318
[200- 500]
[200- 500]
[200- 500]
[200- 500]
Cost Income Ratio (CIR) (%)
39
32
52
[40 -60]
[40 -60]
[40 -60]
[40 -60]
A szegmens eszközei (milliárd EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Az alábbi táblázatok a HSH finanszírozási tervét mutatják be az általános finanszírozási stratégiát és az USD-ben való finanszírozási stratégiát illetően.
9. táblázat
A HSH finanszírozási terve, 2010-2014.
(milliárd EUR)
Finanszírozási forrásonkénti volumen
2010 tényleges érték
2011
2012
2013
2014
Fedezett kötvények
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Államilag garantált hosszú lejáratú kötvények
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hosszú lejáratú elsőbbségi fedezetlen kötvények
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rövid távú pénz-és tőkepiaci finanszírozás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb pénz-és tőkepiaci finanszírozás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Vállalati és magánügyfelek betétei (2010-ig)/Maradék betétek (2011. évi maradvány)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Fejlesztési bankok és gazdasági hitelek
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hibrid tőkeeszközök (Tier 1 és Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összesen
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Derivatívák
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz - (összes kötelezettség + derivatívák), amelyek rövid távú, biztosítékkal fedezett pénzügyi forrásokkal finanszírozandóak, többlet betétek és saját eszközök
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Az államilag garantált hosszú lejáratú kötvények a 2010. év végi 44 milliárd euróról 2014 végére [13-18] milliárd euróra csökkennek. Ezzel egyidejűleg a HSH összes eszköze [25-35] milliárd euróval lesz kevesebb. Az összes eszköz és az összes kötelezettség közötti különbség (megtisztítva a derivatívák hatásával) rést hoz létre a finanszírozási tervben, amelyet rövid távú, fedezetlen és biztosítékkal fedezett pénzügyi forrásokkal, valamint betétek és saját eszközök többletével kell fedezni. A HSH betétekkel kapcsolatos tervezése az összes betét közül csak a stabilnak tekinthető betétekre vonatkozik (maradványbetétek), minek következtében a betétek tényleges nagysága valószínűleg ennél nagyobb lesz, és a finanszírozási hiány egy részét fedezni fogja. Jóllehet a finanszírozott eszközök és kötelezettségek közötti finanszírozási rést rövid távú pénz- és tőkepiaci finanszírozással részben fedezni lehetne, a szerkezetátalakítás ideje alatt abszolút számokban csökken a HSH függősége a rövid távú pénz- és tőkepiaci finanszírozásoktól. Az EUR-ban denominált finanszírozási stratégiát illetően a HSH viszonylag több fedezett kötvényt fog felhasználni.
10. táblázat
Az USD-ben való finanszírozás stratégiája (2010-2014.)
(milliárd USD)
Volumen
2010 tényleges érték
2011
2012
2013
2014
USD-ben való finanszírozás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-ben való finanszírozás swap ügyletekkel
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz USD-ben
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Összes eszköz USD-ben - hajózás
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Míg a HSH 2010-ben USD-eszközeinek 75 %-át keresztdevizás swap ügyletek révén finanszírozta, a swap ügyletek alkalmazását az összes USD-eszköz (ideértve a szerkezetátalakítási részleghez tartozó eszközöket is) […] %-ára kell csökkenteni. Az USD-ben denominált eszközök csökkentésével és ezáltal az USD-finanszírozás abszolút összegének visszaesésével a HSH eléri, hogy viszonylag kis mértékben függjön a swap finanszírozástól.
(95)
2010-ben a takarékpénztárak a HSH hosszú távú fedezetlen finanszírozásához [2,5-3,5] milliárd eurót, hosszú távú fedezett finanszírozásához pedig [200-500] millió eurót, azaz összesen [2,7-4] milliárd eurót biztosítottak. A többi tartományi bank ezzel szemben összesen [150-250] millió eurót adott, más pénzintézetek (magán- és állami pénzintézetek a takarékpénztárakat és a tartományi bankokat kivéve) pedig [1-2] milliárd eurót adtak.
(96)
A módosított szerkezetátalakítási terv szerint a szerkezetátalakítás során erősödnek a HSH tőkepozíciói és tőkemutatói, a tervezett common equity (elsődleges tőke) hányadosa pedig 2014 végére [10-13] % lesz. A Bizottság kérésére a HSH a 2013. évre vonatkozóan beépítette pénzügyi előrejelzéseibe az alaptőke 500 millió euróval való növelését.
11. táblázat
A HSH tőkepozíciója (2009-2015.)
2009 tényleges érték
2010. évi tényleges érték
2011
2012
2013
2014
2015
Kockázattal súlyozott eszközök garancia után (milliárd EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Rendelkezésre álló garancia (milliárd EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Tőkefejlesztés (milliárd EUR)
Elsődleges alapvető tőke (milliárd EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Tier 1 (alapvető) tőke (milliárd EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Összes tőke (milliárd EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Tőkemutatók
Common Equity/RWA (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Tier 1 tőke/RWA (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. NÉMETORSZÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(97)
Németország ígéretet tett arra, hogy a HSH végrehajtja a módosított szerkezetátalakítási tervet, továbbá benyújtotta a jelen határozat I. és III. mellékleteiben bemutatott kötelezettségvállalásokat.
4.6. ELLENŐRZÉS
(98)
Németország vállalta, hogy egy ellenőrző megbízott negyedévente részletes jelentést nyújt be. A jelentés elsősorban az eszközátvételi intézkedés ellentételezésével (összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének V. mellékletével, a továbbiakban: értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (29), valamint a módosított szerkezetátalakítási terv végrehajtásával (összhangban a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése” című közleményének, a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény, 46. pontjával) kapcsolatos információkat tartalmaz (30).
5. A HSH JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEKET VIZSGÁLÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(99)
2009. október 30-án a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást annak megállapítása érdekében, hogy a kockázati fedezet megfelel-e az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a támogatható eszközökre, az értékelésre (ideértve az értékelés módszereit is), az ellentételezésre és az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó követelményeinek. A Bizottság ezenkívül meg akarta vizsgálni a feltőkésítési intézkedésre vonatkozó előfeltételeket, a tehermegosztást és a versenytorzulások csökkentését szolgáló intézkedéseket.
(100)
A fedezett eszközök támogathatóságát illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (40) preambulumbekezdése kétségbe vonta, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény vonatkozó követelményei teljesülnek, tekintettel arra, hogy a fedezett portfóliónak csak egy kis része esett közvetlenül a közleménynek az értékvesztett eszközöket meghatározó fogalma alá.
(101)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (43) preambulumbekezdésében az átláthatóságra és a közzétételre vonatkozóan kifejtette, hogy a HSH független szakértők által összeállított olyan értékelési jelentéseket nyújtott be, amelyek a fedezett portfóliónak csupán egy töredékével - pontosabban a strukturált hitelkockázati fedezet nagy részével - foglalkoztak. Németország ezenkívül nem bocsátotta rendelkezésre az értékelési folyamat és az eredmény BaFin általi hitelesítését.
(102)
Az eszközök kezelésével kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében kételyeit fejezte ki amiatt, hogy a HSH által tervezett intézkedések megfelelnek-e az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeinek, mivel a HSH mérlegfőösszegében továbbra is szerepel valamennyi eszköz.
(103)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében a Bizottság az értékelés kapcsán kifejtette, hogy a független szakértők csak a strukturált hitelportfóliót értékelték, és a Bizottság számára abban az időpontban nem álltak rendelkezésre megfelelő információk a teljes portfólió tényleges gazdasági értékének értékelésére vonatkozóan. A Bizottság ezenkívül úgy nyilatkozott, hogy meg kívánja vizsgálni a HSH által a fedezett eszközökhöz alapul vett korrelációs feltételezéseket.
(104)
A Bizottság az ellentételezéssel kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozat (49) preambulumbekezdésében vitatta, hogy a tehermegosztás megfelelő lenne, mivel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint a HSH az első veszteségre vonatkozó rendelkezés alapján köteles viselni a veszteségek vagy a kockázatok egy részét (rendszerint legalább 10 %-át). A Bizottság ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozat (51) és azt követő preambulumbekezdéseiben kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a 400 bázispontot kitevő prémium megfelelő ellentételezésnek minősül-e az állami tulajdonosok által átvállalt kockázatért cserébe.
(105)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében az életképesség helyreállítását illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a HSH képes lenne helyreállítani hosszú távú életképességét. Tekintettel arra, hogy a HSH nagymértékben függ a pénz- és tőkepiactól, a Bizottság különösen abban kételkedett, hogy az állami garanciák lejártát követően a tervezett refinanszírozási stratégia önmagában is fenntartható lesz közép- és hosszú távon.
(106)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte a növekedési rátákra és az árrésekre vonatkozó, az eredeti szerkezetátalakítási tervhez alapul vett feltételezéseket. A Bizottság elsősorban a Private Banking üzletág magasabb árréseit, valamint a hajózás és a szállítás üzletágakban előre jelzett növekedési rátákat vitatta, hiszen ezekben az üzletágakban a HSH már viszonylag magas piaci részesedéssel rendelkezett.
(107)
A Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében, mivel a HSH továbbra is jelentős mértékű nemzetközi tőkepiaci tevékenységeket kíván folytatni, ugyanakkor kifejti, hogy üzleti modelljében újra a regionális tevékenységeket kívánja előtérbe helyezni. Az eljárás megindításáról szóló határozat (63) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte annak a feltételezésnek a megvalósíthatóságát, miszerint a HSH 2013-ban vissza tudja szerezni korábbi A kategóriájú besorolását.
(108)
A saját hozzájárulásra vonatkozóan a Bizottság kifejtette, hogy az eredeti szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz messzemenő javaslatokat. Az eladások formájában megvalósuló saját hozzájárulás nagysága nem kerül kifejtésre. A kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonásával összefüggésben a Bizottság kételyeket fogalmazott meg a HSH értékelésével és ezáltal az újonnan kiadott részvények árával kapcsolatban is. Az eljárás megindításáról szóló határozat (10) és (32) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségbe vonta, hogy a takarékpénztár-szövetségek és a Flowers, akik a feltőkésítésben nem vettek részt, haszonra tehettek szert a tőkejuttatás révén azáltal, hogy különösen magas részesedést őriztek meg a HSH-ban.
6. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(109)
2009. december 17-én Németország megküldte a tartományoknak és a HSH-nak az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött közös észrevételét.
6.1. A KOCKÁZATI FEDEZETHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(110)
Németország azt az álláspontot képviselte, hogy a Bizottság kockázati fedezetre vonatkozó jogi megítélése hibás, mivel az az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazásán alapul, a közlemény azonban a jelen ügyben nem alkalmazható.
(111)
Németország nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kötelezően alkalmazandó, továbbá abban sem, hogy a Bizottság az intézkedés létrehozásának vagy bejelentésének időpontjától függetlenül a határozat elfogadása idején hatályban lévő jogi normákat és közleményeket alkalmazta (31). Németország szerint ez csak akkor fogadható el, ha a mindenkori jogi normák vagy közlemények hatálya nyitott, ám ez a jelen esetben nem így van. Németország ezenkívül úgy érvelt, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény nem terjed ki minden olyan támogatási intézkedésre, amely értékvesztett eszközökre vonatkozik. Véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény csupán igazgatási előírásnak minősül, amelynek egyedüli célja egy egységes igazgatási gyakorlat kialakítása, és amely kizárólag a Bizottság felé rendelkezhet kötőerővel. A kockázati fedezetnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét közvetlenül az EUMSZ alapján kell vizsgálni. Mivel Németország véleménye szerint a második veszteségért vállalt garancia célja és a fedezett portfólió összetétele nem esik az értékvesztett eszközökről szóló közlemény hatálya alá, bizonyítottnak tekinthető az, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a HSH ügyében nem alkalmazható.
(112)
Németország kifejtette, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazása olyan helytelen megítélést eredményez, amely nem kedvező a HSH számára a támogatási elemnek, a portfólió értékének, az ellentételezés nagyságának, valamint a szerkezetátalakítás szükségességének megállapítása szempontjából.
(113)
Németország utalt az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésére, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy a nagyrészt vállalati hitelekből álló portfólió piaci értékét nehéz megállapítani. Ezeket a nehézségeket bizonyítéknak tekintette arra, hogy a második veszteségért vállalt garancia nem vizsgálható az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján, és kifejtette, hogy a Bizottság a garancia összegével megegyező támogatási összeget extrapolálással állapította meg. Ez az eredmény már igazolja az alkalmazott módszer helytelenségét, mivel azt jelentené, hogy a Bizottság a támogatási elem szempontjából a választott kockázati fedezetet egyenlő nagyságúnak tekinti a feltőkésítéssel, pedig a két intézkedés nem ugyanolyan jellegű. Míg a feltőkésítés tartós tőkejuttatást jelent, a garancia esetében egy olyan stabilizációs intézkedésről van szó, amely a fedezett eszközök futamidejére korlátozódik, és csupán szabályozói hatása van.
(114)
Németország rámutatott arra, hogy a támogatási elemnek a piaci érték bevonásával történő levezetése azt jelzi, hogy a Bizottság rosszul ítélte meg a kockázati fedezet természetét, hiszen a kockázati fedezet nem jelent védelmet a piaci ár ingadozásai ellen. A Bizottságnak a második veszteségért vállalt garancia támogatási elemét sokkal inkább az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok alapján kellene megállapítania, különösen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (32) (a továbbiakban: kezességvállalásról szóló közlemény) alkalmazásával. Németország szerint a kezességvállalásról szóló közlemény alkalmazása, amennyiben a kockázati fedezet ellentételezését piacon szokásos díjazásnak ismerik el, alacsonyabb támogatási elemet eredményezne.
(115)
Még ha az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazható is lenne a második veszteségért vállalt garanciára, Németország véleménye szerint a Bizottság akkor is hibákat követett el az alkalmazás során a támogatási elem megállapítását, az ellentételezés összegének kiszámítását, valamint a tehermegosztást és a szerkezetátalakítási részleghez tartozó eszközök kezelését illetően. A második veszteségért vállalt garancia támogatási eleme nem helytálló, mivel nem helytállóak a portfólió átvételi és piaci értékére vonatkozó feltevések. A tőkeátvételi hatás ellentételezése kapcsán Németország úgy érvelt, hogy a tőkeátvételi hatásnak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő értékelése régi adatokon alapul. Az új adatok szerint a tőkeátvételi hatás jelentősen kisebb. A tehermegosztás előzetes értékelése szintén helytelen és túlságosan szűk körű, mivel a Bizottság csak a garancia első veszteségrészletére hivatkozik, amely jóval az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt, a fedezett portfólió 10 %-ának megfelelő első veszteségrészlet alatt marad. Nem áll fenn semmilyen összefüggés a tehermegosztás és az abszolút számokban meghatározott első veszteségrészlet között. A HSH visel ezenkívül minden olyan veszteséget, amely meghaladja a második veszteségért vállalt garanciát. Az eszközök kezelésére vonatkozóan Németország kifejtette, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapelvei nem alkalmazhatóak a HSH kockázati fedezetére, és nem lenne ésszerű minden olyan értéket elkülönített igazgatás alá helyezni, amelyre a kockázati fedezet kiterjed. A HSH lehetőleg létrehoz egy szerkezetátalakítási részleget, és biztosítja a fő bank és a szerkezetátalakítási részleg egyértelmű funkcionális és szervezeti elkülönítését, amit egészen az igazgatósági szintig bezárólag betartanak.
(116)
Németország nem ért egyet a portfóliónak az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében szereplő értékelésével. A fedezett portfólió esetében nagyobb részben klasszikus hitelügyletről van szó, amit egy cash flow-n alapuló értékeléshez nem lehet könnyen felhasználni. A „komplex” eszközökre vonatkozó azon értékelési szabály sem megfelelő a jelen ügyben a fedezett portfólió értékeléséhez, amely a piacra jellemző bizonytalanságot átalány levonások („haircut”) segítségével kívánja utánozni. Míg a HSH CIP-portfólióját a külső szakértők cash flow alapon értékelték, a jóval nagyobb hitelportfólió pozícióit egy szabványos, a bankok esetében szokásos és a vonatkozó szabályozói előírásokkal összhangban álló hitelelemzésnek vetették alá, amelyben a hitel igénybe vevőjének hitelképessége bír nagyobb jelentőséggel.
(117)
Németország - ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban is szerepel - úgy érvelt, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közleményben meghatározott számítási módszerek nem alkalmazhatóak a második veszteségért vállalt garanciára, és az ellentételezés nagyságának megállapításához a kezességvállalásról szóló közleményt kell alapul venni. A számos találkozót és telefonkonferenciát is magába foglaló információcsere során a 2010. januártól augusztusig terjedő időszakban Németország információkat nyújtott be annak igazolására, hogy a […] nagyságú összeg teljes mértékű visszakövetelése megnehezítené a HSH életképességének helyreállítását.
6.2. A FELTŐKÉSÍTÉSHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(118)
Németország véleménye szerint a Bizottság a feltőkésítés megítélése során is hibákat követett el, amelyek a HSH vállalatértékeléséhez és a feltőkésítésben részt nem vevő kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges előnyök jogi értékeléséhez kapcsolódnak.
(119)
Németország úgy véli, hogy a Bizottságnak a vállalatértékelést illetően megfogalmazott kételyei hibás ténybeli megállapításokra vezethetőek vissza. Így nincs jelentősége annak, hogy a PwC eredeti vállalatértékelése nem tartalmazza az S&P leminősítését, továbbá van alapja annak a feltételezésnek, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriás minősítéssel fog rendelkezni.
(120)
Ami az új részvények kibocsátási árát illeti, a tőzsdén jegyzett bankok esetében szokványosak a 30 %-tól 60 %-ig terjedő levonások. A HSH értékelése megfelelő alapot jelent az új részvények árának megállapításához, és a HSH régi részvényesei nem húztak hasznot a támogatási intézkedésekből azáltal, hogy különösen magas részesedést őriztek meg a HSH-ban.
6.3. A KOCKÁZATI FEDEZETHEZ ÉS A FELTŐKÉSÍTÉSHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL AZ ÁLLAMI TULAJDONOSOK GARANCIANYÚJTÓI FELELŐSSÉGÉNEK FÉNYÉBEN
(121)
Németország kifejtette, hogy a megmentési célú intézkedések nélkül a HSH felszámolására, valamint ezt követően a garancianyújtói felelősség keretében az állami tulajdonosok igénybevételére és sokkal nagyobb veszteségekre került volna sor. A garancianyújtói felelősség keretében szóba jöhető követeléseket körülbelül 30 milliárd euróra vagy még ennél is többre becsülték. Németország arra hivatkozott, hogy egy, az állami tulajdonosokkal azonos helyzetben lévő magánbefektető a még nagyobb veszteségek elkerülése érdekében ugyanazokhoz a megmentési célú intézkedésekhez folyamodott volna.
(122)
Németország véleménye szerint a megmentési célú intézkedések megfelelnek a „private investor test” (azaz a piacgazdasági feltételek mellett működő befektetőre vonatkozó alapelv alkalmazása) feltételeinek, és ezért nem minősülnek állami támogatásnak. A teszt feltételei akkor teljesülnek, ha ésszerűen abból lehet kiindulni, hogy a vállalat újra életképes lesz, és a felszámolás költségei meghaladják a tőkeintézkedések költségeit (33). Németország szerint a 2009. szeptember 1-jén benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyíték arra, hogy a HSH helyre tudja állítani az életképességét. A felszámolási költségek becslésével kapcsolatban kifejtette, hogy különbséget kell tenni azon kötelezettségek között, amelyeket a tartományoknak a HSH tulajdonosaiként kell átvállalniuk, valamint azon kötelezettségek között, amelyek a közhatalom gyakorlójaként terhelik őket. A tartományokat a közhatalom gyakorlójaként terhelő kötelezettségeket (pl. munkanélküli ellátás és társadalombiztosítási járulékok) nem lehet figyelembe venni a felszámolási költségek becslésekor. Csak azok a kötelezettségek vehetőek figyelembe a felszámolási költségek szempontjából, amelyeket a tartományoknak a HSH tulajdonosaiként kell átvállalniuk. Németország a Linde-ügyben (34) hozott ítéletre való hivatkozással azt az álláspontot képviselte, hogy a magánbefektetői teszt (private investor test) elvégzésekor figyelembe kell venni a korábban jogszerűen nyújtott támogatásokból eredő terheket. A garancianyújtói felelősséget a Bizottság engedélyezte, ezért az a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül. A garancianyújtói felelősségből származó kötelezettségek is a tartományok azon kötelezettségei közé tartoznak, amelyek őket a HSH tulajdonosaiként és nem a közhatalom gyakorlójaként terhelik. Jellege szerint a garancianyújtói felelősség a megerősítő levélhez hasonló. Az állami tulajdonosokat a garancianyújtói felelősség alapján terhelő, legalább 30 milliárd EUR értékű kötelezettségeket ezért a felszámolási költségek becslésekor figyelembe kell venni. A felszámolási költségek Németország álláspontja szerint jóval meghaladják az állami tulajdonosok által a HSH javára nyújtott tőkeintézkedések költségeit. Németország ezért azon a véleményen van, hogy teljesülnek a magánbefektetői teszt feltételei, és a megmentési célú intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
6.4. A HSH ÜZLETI MODELLJÉNEK FENNTARTHATÓSÁGÁHOZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(123)
Bár az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében Németország a HSH üzleti modelljének előzetes értékelését először túlságosan negatívnak találta, a Bizottság versenyjogi kételyeinek eloszlatása érdekében aktualizálta eredeti szerkezetátalakítási tervét.
6.5. A SAJÁT HOZZÁJÁRULÁSHOZ ÉS A KOMPENZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEKHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL
(124)
Németország kifejtette, hogy a megfelelő saját hozzájárulásra vonatkozó rendelkezés teljesítése céljából az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott intézkedések - az intézkedések ellentételezése, a tőketartalékok kivétele, nagyobb részesedések eladása és költségcsökkentések - 5,9 milliárd EUR összegű saját hozzájárulást eredményeznek, és ezért ezen intézkedéseknek elegendőnek kell lenniük.
(125)
Bár a javasolt kompenzációs intézkedéseket - a mérlegfőösszeg csökkentését, nyereséges üzleti portfóliók feladását, az eddigi 21 nemzetközi telephelyből 12 (35) telephely bezárását és jelentős részesedések eladását (REAG és DAL (36)) - Németország először elegendőnek ítélte, azokon a módosított szerkezetátalakítási tervben újra változtatásokat eszközölt.
7. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(126)
A Bizottság harmadik felek észrevételeit is megkapta. A takarékpénztár-szövetségek 2009. november 30-án és december 11-én, a Flowers pedig 2009. december 17-én küldte meg észrevételét.
7.1. AZ SGVSH ÉS AZ SVB ÉSZREVÉTELEI
(127)
A takarékpénztár-szövetségek nem értettek egyet a Bizottság azon előzetes véleményével, miszerint aránytalanul nagymértékben profitáltak az állami részvényesek által a HSH számára biztosított feltőkésítésből, hiszen a szövetségek véleménye szerint az új részvények kibocsátási árát igen alacsonyan állapították meg.
(128)
A HSH-ügyben az eljárás olyan szétválasztása, amelynek során a támogatási intézkedéseket az egyik eljárásban engedélyezik, míg a kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges közvetett támogatások kérdését egy másik eljárásban vizsgálják, a Tanács 659/1999/EK (37) rendeletének (a továbbiakban: eljárási rendelet) 7. cikkébe ütközik. A támogatási intézkedés nem minősülhet egyidejűleg a HSH tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetőnek, míg a HSH részvényeseinek tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetetlennek. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers vonatkozásában a feltőkésítésről hozott negatív határozat azt eredményezné, hogy a feltőkésítés olyan támogatásnak minősülne, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal. A takarékpénztár-szövetségek véleménye szerint a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonásának kérdésével a Bizottságnak a feltőkésítéssel kapcsolatban a tehermegosztás általános értékelése során kell foglalkoznia.
(129)
A kisebbségi részvényesek részesedései a Bizottság véleménye szerint nem megfelelő módon hígultak fel, a takarékpénztár-szövetségek szerint ez a felhígulás nem tekinthető állami támogatásnak. Meglátásuk szerint a felhígulás a feltőkésítéssel együtt járó másodlagos hatás. Ezenkívül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételek annyiban nem teljesülnek, hogy a takarékpénztár-szövetségek nem minősülnek a támogatási szabályok fogalmai szerinti vállalkozásnak. Az SGVSH és az SVB nem folytatnak önálló piaci tevékenységet, hanem csupán birtokolják a tagjaikat (a hamburgi és a schleswig-holsteini állami takarékpénztárakat) megillető részesedéseket. A takarékpénztárak előnyét adott esetben a HSH-részesedések értékemelkedése jelentheti, ami minden tőkejuttatás velejárója. Az állítólagos előny ezenkívül nem állami forrásokból származott. A felhígulás foka a részvények számától és árától függ. Az árról azonban nem az állam döntött, hanem arról a részvényesek közgyűlésén határoztak, ez a döntés így nem tulajdonítható az államnak, és a Stardust Marine ügyben (38) hozott ítélet alapján nem tekinthető állami támogatásnak. Az állítólagos előny egyébként sem fejtett ki hatást a takarékpénztárak versenyhelyzetére azokon a piacokon, amelyeken a takarékpénztárak tevékenykednek, és így nem torzította a versenyt, valamint a tagállamok közötti kereskedelmet sem.
(130)
A takarékpénztár-szövetségek ezenkívül arra hivatkoztak, hogy a Bizottság a másodlagos hatásokat más feltőkésítési intézkedések kapcsán eddig nem vizsgálta. Az uniós bíróságok sem vettek alapul ilyen szempontot a WestLB-ítéletben (39). A takarékpénztár-szövetségek ezen túlmenően megállapították, hogy a Bizottság a többi olyan esetben sem vizsgálta a másodlagos hatásokat, amikor az új részvények kibocsátási ára kiemelkedően magasnak tűnt (40). Ha ezt a szempontot csak a HSH vagy a BayernLB ügyében vizsgálnák, akkor ez az egyenlő bánásmód elvébe ütközne.
(131)
A takarékpénztár-szövetségek ezenkívül kifejtették, hogy a részvénytársaságokban részesedéssel rendelkező részvényeseknek az új részvényekre elővásárlási joguk van. Ez azonban opció, és nem jelent elővásárlási kötelezettséget. A takarékpénztár-szövetségek az új részvények árát megfelelőnek ítélték, de pénzügyi okok miatt nem tudtak részt venni a feltőkésítésben.
(132)
A takarékpénztár-szövetségek azzal is érveltek, hogy 2008-ban jelentős mértékben járultak hozzá a HSH javára nyújtott tőkeintézkedésekhez. 2008 júliusában 685 millió EUR értékű csendes részesedést alakítottak át 125 millió EUR nagyságú törzstőkévé, valamint 560 millió EUR nagyságú tőketartalékká. A takarékpénztár-szövetségek ezen túlmenően a Flowers-szel közösen átváltoztatható kötvény formájában (hibrid eszköz) egy 962 millió EUR nagyságú csendes részesedést jegyeztek, amelyből a takarékpénztár-szövetségek 660,5 millió EUR nagyságú részesedést vállaltak. 2008 végén a HSH 3,1 milliárd EUR nagyságú tőketartalékot használt fel a veszteségek kiegyenlítéséhez, valamint annak érdekében, hogy elkerülje a hibrid eszközök veszteségfedezését. Ennek kapcsán a takarékpénztár-szövetségek elvesztették a tőketartalékokban lévő 560 millió EUR nagyságú részesedésüket. A kötelezően átváltandó kötvény részt vállalt a HSH veszteségeinek fedezéséből, kupont szintén nem fizettek ki. A takarékpénztár-szövetségek 2008 óta nem jutottak osztalékhoz.
(133)
2009 májusában a takarékpénztár-szövetségek meg akartak válni részvényeiktől. Az eladás azonban az állami tulajdonosokkal 2003. március 25-én megkötött és részvény-elidegenítési tilalmat előíró megállapodás miatt nem volt lehetséges. A megállapodást aláíró felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy szavazati jogukat az állami részvényesek és a takarékpénztár-szövetségek szavazati többségének megtartásával gyakorolják, és részesedéseiket egy meghatározott százalékos arányig nem értékesítik. Az elidegenítési tilalmat előíró megállapodás 2013. december 31. előtt nem mondható fel.
(134)
A takarékpénztár-szövetségek utaltak arra, hogy a feltőkésítés során részesedéseik jelentős mértékben felhígultak, és 13,2 %-ról 4,7 %-ra, illetve 1,62 %-ról 0,6 %-ra csökkentek. A közvetlen és közvetett részesedések 85,5 %-ával az állami tulajdonosok közös ellenőrzést gyakoroltak a HSH stratégiai döntései felett. A közös ellenőrzés egy magánbefektető szemszögéből tovább csökkenti a kisebbségi részvényesek által birtokolt részesedések értékét.
(135)
A takarékpénztár-szövetségek arra hivatkoztak, hogy a HSH értékelésével a HSH bízta meg a PwC-t, nem pedig a kisebbségi részvényesek. A PwC az értékelést elismert értékelési alapelvek alapján végezte el. A takarékpénztár-szövetségek szerint a PwC-nek speciális értékeket és egy módosított kockázati prémiumot kellett volna figyelembe vennie, ami alapján egy részvény értéke 30 eurót tett volna ki. A takarékpénztár-szövetségek ezért azon az állásponton voltak, hogy részesedéseik túlzott mértékben hígultak fel, és ebből származó kárukat körülbelül 200 millió euróra becsülték.
7.2. A FLOWERS ÉSZREVÉTELE
(136)
A Flowers a takarékpénztár-szövetségekhez hasonló érveket hozott fel, ezenkívül előadta, hogy a HSH szerkezetátalakításához már jelentős mértékű saját hozzájárulást nyújtott. A 2008 júliusában a HSH javára végrehajtott tőkeintézkedések szoros összefüggésben álltak a 2009. májusi tőkeemeléssel. 2008. júliusban a Flowers 300 millió eurót biztosított készpénzben. Az összesen 962 millió EUR értékű és átváltoztatható kötvény formájában létrehozott csendes részesedéshez a Flowers összesen 301,5 millió EUR készpénzkifizetést teljesített. Az átváltoztatható kötvény formájában létrehozott csendes részesedés szerepet vállalt a veszteség fedezésében, mivel kupon kifizetésére nem került sor. A befektetők tőkeintézkedésekben való részesedése elérte a 48 %-ot, és így jelentősen meghaladta akkori, összesen 25,67 %-os HSH-részesedésüket.
(137)
A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat (65) és (73) preambulumbekezdésében kifejtett előzetes megítélésével ellentétben a Flowers szerint az általa teljesített saját hozzájárulás, valamint a tehermegosztásban való részvétele megfelelő volt. Hivatkozott arra, hogy amikor 2009-ben a tőketartalékokból 3,1 milliárd eurót feloldottak, a Flowers 794 millió EUR nagyságú hozzájárulást biztosított. A befektetők utaltak a Bizottságnak a Commerzbank (41) ügyében hozott határozatára, és úgy érveltek, hogy a Bizottság ebben az ügyben a részesedések és egyéb eszközök eladását megfelelő saját hozzájárulásként, a kupon- és osztalékfizetés tilalmát pedig tehermegosztásként értékelte. A befektetők véleménye szerint a 2008. évi tőkeintézkedéseket figyelembe kell venni.
(138)
A befektetők azt kérték, hogy blokkoló kisebbségük elvesztését, amit részesedéseik felhígulása idézett elő, szintén saját hozzájárulásként vegye figyelembe a Bizottság. Részesedéseiknek 9,19 %-ra való felhígulása ellenére a feltőkésítés előtti részesedéseik arányának megfelelően a garancianyújtói felelősség alapján továbbra is 26,58 %-ban vehetnék őket igénybe. Nem tartották ezenkívül jogosnak a HSH értékelésével és a részvényeknek a Bizottság szerint túlságosan magas árával kapcsolatos bizottsági kételyeket. Véleményük szerint a Bizottság számos értéknövelő tényezőt figyelmen kívül hagyott.
(139)
Tekintettel arra, hogy a német jog nem rendelkezik a részvények átruházásának lehetőségéről, a kisebbségi részvényeseknek juttatott közvetett támogatásokat nem lehetne visszakövetelni. A folyamatban lévő eljárás szétválasztása nem lehetséges, mivel a HSH javára csak egy támogatást nyújtottak.
8. NÉMETORSZÁGNAK A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTELEI
(140)
Németország észrevételt nyújtott be a takarékpénztár-szövetségek és a Flowers által előadott érvekhez. Továbbra is azt az álláspontot képviselte, hogy a HSH értékelése megfelelő, és a kisebbségi részvényesek nem tettek szert közvetett állami támogatásokból származó haszonra. Németország ezenkívül támogatta az eljárás szétválasztását, ha ezáltal azt gyorsabban le lehet zárni, amit a HSH és a piacok is szeretnének. Vitatta, hogy a feltőkésítés egységes jogi eljárásnak számít, és hogy emiatt az állami támogatás értékelése szempontjából csak egységes megítélés alá eshet. Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatára utalva kifejtette, hogy jogilag lehetséges az eljárás szétválasztása. Ha különböző kedvezményezettek tekintetében (jelen esetben ezek a HSH és a kisebbségi részvényesek) eltérő a támogatás jogi megítélése, az nem veszélyezteti a HSH javára nyújtott támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A kedvezményezett bank szintjén a támogatás arányosságát a megfelelően kidolgozott szerkezetátalakítási tervvel lehet biztosítani, míg a kisebbségi részvényeseknek a részvények túlzottan magas kibocsátási ára révén juttatott esetleges kedvezményekről külön kell dönteni, és azokat külön kell korrigálni. Németország nem értett egyet a Flowers-szel abban, hogy a kisebbségi részvényeseknek juttatott közvetett támogatások azért nem követelhetőek vissza, mert a német jog nem rendelkezik a részvények átruházásának lehetőségéről. A német jog szerint lehetséges az átruházás, de még ha ez nem is lenne így, Németország akkor sem hivatkozhatna a végrehajtási jogcím hiányára annak igazolása érdekében, hogy miért nem tett eleget a Bizottság visszakövetelést előíró határozatának.
9. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK SZERINTI ÉRTÉKELÉS
9.1. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(141)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(142)
Valamely intézkedés az alábbi feltételek teljesülése esetén minősül állami támogatásnak: a) a tagállam finanszírozza vagy állami forrásból finanszírozzák; b) olyan előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesülhet; c) az előny szelektív és d) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Valamennyi előfeltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön. A Bizottság továbbra is úgy gondolja, hogy ezek az előfeltételek megvalósulnak.
(143)
Az intézkedéseket először is a HSH Finanzfonds AöR nyújtotta, egy olyan közjogi intézmény, amelyet az állami tulajdonosok hoztak létre, és amelyet az állami tulajdonosok egyenlő részben birtokolnak, és egyenlő mértékben ellenőriznek. Az intézmény a 2009. április 3-án Kielben és 2009. április 5-én Hamburgban aláírt, Hamburg és Schleswig-Holstein tartományok között megkötött tartományközi szerződés alapján jött létre (42). A HSH Finanzfonds AöR átvállalja az állami tulajdonosoktól a HSH támogatásának feladatát. A feladat teljesítése érdekében a HSH Finanzfonds AöR maximum 10 milliárd EUR értékben garanciákat vállal át, HSH-részvényeket vásárol, valamint hiteleket vesz fel a részvények megszerzéséhez. A tartományközi szerződés 3. §-a értelmében az állami tulajdonosok felelnek a HSH Finanzfonds AöR kötelezettségeiért. Mindezek alapján az intézkedéseket egyértelműen államilag finanszírozták.
(144)
Másodszor, a kockázati fedezetet és a feltőkésítést a HSH fizetésképtelenségének megakadályozása érdekében biztosították, amely intézkedések következésképpen szerepet játszottak a HSH fennmaradásában (43). Ezért megvalósulnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti gazdasági előnyök.
(145)
Harmadszor, az intézkedéseket kifejezetten a HSH igényeihez igazították, ezért azok szelektívnek tekinthetőek.
(146)
A szóban forgó intézkedéseknek ezenkívül torzítaniuk kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetniük, és érinteniük kell a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezek a hatások a támogatás összege, valamint a támogatási intézkedések és a támogatás kedvezményezettjének jellemzői alapján vizsgálhatóak (44). A támogatási intézkedések lehetővé tették a HSH számára, hogy elkerülje a fizetésképtelenséget, és hogy üzleti tevékenységeit számos piacon folytathassa. A HSH egy olyan nemzetközi irányultságú bank, amely versenyben áll más németországi és külföldi bankokkal. A HSH ezenkívül a német bankszektor számára rendszerszintű jelentőséggel bír (45), valamint fontos versenytárs a hajó- és repülőgép-finanszírozási piacon (ez a bank finanszírozza a világon a legnagyobb mértékben a hajózást, és vezető szerepet tölt be a légi közlekedés pénzügyi szolgáltatásai terén mint szolgáltatásnyújtó). A HSH továbbá viszonylag magas összegű támogatásban (lásd (159) preambulumbekezdés) részesült, és a kockázati fedezet a bank mérlegfőösszegének mintegy 75 %-át fedezi. Tekintettel az intézkedés hatásaira, a HSH-nak a bankszektorban betöltött pozíciójára (különösen a hajófinanszírozási piacon) és a támogatás összegére, fennáll annak a veszélye, hogy a bank számára biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(147)
Ez az értékelés a Németország és a harmadik felek által benyújtott észrevételek vizsgálatát követően sem változott. Németországnak a HSH javára végrehajtott intézkedések támogatási jellegével kapcsolatos nyilatkozatai ellentmondásosak. Egyrészt azt kéri, hogy a Bizottság a kockázati fedezetet az értékvesztett eszközökről szóló közlemény helyett a kezességvállalásról szóló közlemény alapján vizsgálja meg, és ezzel látszólag elfogadja, hogy a kockázati fedezet esetében állami támogatásról van szó. Másrészt Németország azzal érvel (érveit a jelen határozat 6.3. szakasza foglalja össze), hogy egy, az állami tulajdonosok helyzetében lévő magánbefektető, figyelembe véve a legalább 30 milliárd EUR értékű követelésekkel szembeni korlátlan állami garanciát (garancianyújtói felelősség), a nagyobb veszteségek elkerülése érdekében szintén végrehajtotta volna a megmentési célú intézkedéseket a HSH javára. Németország ebből azt a következtetést vonja le, hogy teljesülnek a magánbefektetői teszt feltételei, és ezért a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
(148)
Németország helytelenül értelmezte az általa hivatkozott ítélkezési gyakorlatot. Jelen ügyben Németország azzal érvel, hogy egy állami támogatást (a garancianyújtói felelősséget) a felszámolási költségek részeként kell kezelni annak érdekében, hogy más állami támogatásokat (a feltőkésítést és a kockázati fedezetet) a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető alapelvével összeegyeztethetőnek lehessen nyilvánítani. A Linde-ügyben a felek a piaci feltételeknek megfelelő olyan ügyletet kötöttek, amely támogatásról rendelkezett annak érdekében, hogy fel lehessen bontani egy korábbi időpontban szintén a piaci feltételek szerint megkötött szállítási szerződést, amelynek a végrehajtása magas éves veszteségeket okozott. A Törvényszék ezzel kapcsolatban a következőket állapította meg:”… az előbbiekben részletezett átfogó szerződés szokványos kereskedelmi ügyletnek minősül, amelynek során a … „[Treuhandanstalt] és az LWG piacgazdasági szereplőkként jártak el. A feleket nyilvánvalóan mindenekelőtt kereskedelmi megfontolások és nem gazdaság- vagy szociálpolitikai célok vezérelték” (46). Ez a tényállás nem hasonlítható össze a szóban forgó üggyel, mivel a Linde-ügyben mindkét ügyletet piaci feltételek szerint kötötték meg, míg a HSH-ügyben ez egyik ügyletre sem igaz.
(149)
A garancianyújtói felelősség valamely helyi hatóság vagy más közjogi intézmény közvetlen, törvényen vagy rendeleten alapuló felelőssége a közjogi hitelintézet hitelezőivel szemben az intézet valamennyi kötelezettségéért. A garancianyújtói felelősség ezáltal a garancianyújtó számára keletkeztet kötelezettséget arra, hogy beavatkozzon a hitelintézet fizetésképtelensége vagy felszámolása esetén. Ez a felelősség a hitelintézet hitelezői számára közvetlen igényt hoz létre a garancia nyújtójával szemben, amely azonban csak akkor érvényesíthető, ha a hitelintézet vagyona nem elegendő a hitelezők kielégítéséhez. A garancianyújtói felelősség nincs korlátozva sem az összeget tekintve, sem pedig időben, ezenkívül a hitelintézetnek semmilyen juttatást nem kell fizetnie a felelősségért cserébe (47). A garancianyújtói felelősség egy közjogi hatóság (község, tartomány) ingyenes, korlátlan és szubszidiárius felelőssége a valamely közjogi intézménnyel (jelen esetben egy közjogi hitelintézettel) szembeni követelésekért az intézmény fizetésképtelenségének esetén. Az állami tulajdonosokkal azonos helyzetben lévő, piacgazdasági feltételek mellett működő befektető nem vállalt volna ingyenes, korlátlan és a teljes mérlegfőösszeget fedező garanciát egy bankért, mint ahogyan azt az állami tulajdonosok tették a garancianyújtói felelősség alkalmazásával.
(150)
A Bizottság a garancianyújtói felelősséget valóban állami támogatásnak minősítette, és Németországtól annak megszüntetését kérte.
(151)
A garancianyújtói felelősségnek közjogi gyökerei vannak. Az állami tulajdonosok a garancianyújtói felelősség keretében a közhatalom gyakorlóiként tartoznak felelősséggel és nem magántulajdonosi minőségükben. A Bizottság döntési gyakorlatával (48) és az ítélkezési gyakorlattal (49) összhangban csak azokat a kötelezettségeket lehet a felszámolási költségek részének tekinteni, amelyeket a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető is kiegyenlítene. Ahogyan az a (149) preambulumbekezdésben is szerepel, egy piacgazdasági feltételek mellett működő befektető nem nyújtott volna olyan garanciát egy bank számára, amely ingyenes, korlátlan és a bank teljes mérlegfőösszegét fedezi. A Linde-ítélet ezért a jelen ügy értékelése szempontjából kevéssé releváns, mivel a garancianyújtói felelősségből eredő kötelezettségek nem sorolhatóak a felszámolási költségek közé.
(152)
A feltőkésítés támogatási elemeként a feltőkésítés névértékét kell alapul venni, mivel egy piacgazdasági feltételek mellett működő befektető soha nem biztosított volna ilyen forrást egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Ahogyan az a megmentési határozat (27) és (28) preambulumbekezdésében szerepel, a kisebbségi részvényeseknek a feltőkésítésből való kimaradása és a megmentési célú intézkedések terheinek az állami tulajdonosok közötti egyenlőtlen megoszlása arra utal, hogy az állami tulajdonosok a feltőkésítéssel közérdekű célokat kívántak elérni, és nem úgy jártak el, mint egy magánbefektető. Összhangban saját döntési gyakorlatával, a Bizottság (50) megerősíti azt a véleményét, miszerint a feltőkésítés támogatási eleme 3 milliárd eurónak felel meg.
(153)
A Bizottság azt is megerősíti, hogy a kockázati fedezet támogatási eleme 10 milliárd eurót tesz ki. A Bizottság - Németország érvei ellenére - továbbra is meg van győződve arról, hogy az intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell vizsgálni. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kifejti, hogy a tagállamok értékvesztett eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedéseit az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerint hogyan kell értékelni. Az értékvesztett eszközök olyan eszközök, amelyek miatt a bankokat veszteség fenyegeti. A Bizottság véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közleményt minden olyan támogatási intézkedés esetében alkalmazni kell, amely értékvesztett eszközökre irányul, és a kedvezményezett pénzintézetet ténylegesen mentesíti, mivel a közlemény szerint az eszközátvételi intézkedések esetében olyan intézkedésekről van szó, amelyek segítségével a bankok elkerülhetik az eszközök bizonyos kategóriáinak erős értékcsökkenését (51). Ez igaznak bizonyul a jelen ügyben a kockázati fedezetre is.
(154)
A Bizottság nem ért egyet Németországgal abban, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közleményt nem lehet alkalmazni, és a második veszteségért vállalt garancia támogatási elemét az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok és különösen a kezességvállalásról szóló közlemény alapján kell megállapítani. A kezességvállalásról szóló közlemény azokra a támogatási intézkedésekre alkalmazandó, amelyek segítségével megteremthető a bankok folyamatos fizetőképessége (52). A kockázati fedezet azonban más célt szolgál, ugyanis ez az eszköz a bankok eszközállományára irányul, és célja, hogy lehetőleg minél több tőkét felszabadítson annak érdekében, hogy a bank javítani tudja saját tőke arányát.
(155)
A Németország által felhozott, a ratione temporis elvével indokolt kifogás kapcsán a Bizottság emlékeztet arra, hogy az intézkedés létrehozásának vagy bejelentésének időpontjától függetlenül a határozat elfogadása idején hatályban lévő jogi előírásokat és közleményeket kell alkalmaznia (53). Ez egy általános szabály, és bármilyen e szabály alóli kivételt egyértelműen meg kell nevezni az egyébként alkalmazandó jogszabályban. Az uniós bíróságok (54) megerősítették, hogy a bejelentett intézkedést a határozat, illetve a döntés meghozatalának időpontjában alkalmazandó szabályok alapján kell vizsgálni. A Bizottság ezért az értékvesztett eszközökről szóló közleményt a jelenlegi pénzügyi válság kapcsán már alkalmazta olyan intézkedésekre, amelyek bejelentésére a közlemény közzététele előtt került sor (55).
(156)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján a támogatási összeg az eszközök átvételi értéke és piaci értéke közötti különbözetnek felel meg. A fedezett portfólió átvételi értéke [mintegy 168] milliárd EUR, amit úgy kapunk meg, ha a portfólió [körülbelül 172] milliárd eurónak megfelelő névértékéből levonjuk a 3,2 milliárd EUR összegű első veszteséget (első veszteségrészlet).
(157)
A fedezett portfólió jelentős terjedelme és összetétele (a portfólió mintegy [60-80] %-a hitelekből áll) miatt a portfólió piaci értékét nehéz meghatározni. Piac hiányában egyes eszközök piaci értéke ténylegesen nulla is lehet (56). A fedezett portfólió piaci értéke mindenképpen jóval alacsonyabb, mint a tényleges piaci értéke (57), ami az eszközök alapul szolgáló hosszú távú gazdasági értékét tükrözi vissza. Tekintettel arra, hogy a garancia támogatási összege nem lehet magasabb a névértékénél (10 milliárd eurónál), az érték pontos meghatározására nincs szükség. A Bizottság szerint ezért a kockázati fedezet támogatási eleme 10 milliárd eurónak felel meg.
(158)
A Bizottság utal arra, hogy a SoFFin által rendelkezésre bocsátott 17 milliárd EUR összegű likviditási garanciák a német szabályok keretei között nyújtott támogatásnak minősülnek.
(159)
A Bizottság arra az eredményre jutott, hogy a kockázati fedezet és a feltőkésítés támogatási eleme 13 milliárd eurónak felel meg, ezenkívül véleménye szerint a likviditási garanciák támogatási eleme legfeljebb 17 milliárd EUR.
9.2. A TÁMOGATÁSOK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
9.2.1. AZ EUMSZ 107. CIKKE (3) BEKEZDÉSE B) PONTJÁNAK AZ ALKALMAZÁSA
(160)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az a támogatás, amelyet „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” nyújtanak. A német banki mentőcsomag (58) engedélyezése során a Bizottság megerősítette, hogy Németország gazdaságában komoly zavar bekövetkezése fenyeget, és e zavar megszüntetésére alkalmas a bankoknak nyújtott állami támogatás. Annak ellenére, hogy lassan magához tér a gazdaság 2010 eleje óta, a Bizottság még mindig úgy véli, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján fennállnak az állami támogatás engedélyezésének feltételei, mivel a pénzügyi piacok újra nyomás alá kerültek. A Bizottság ezt a véleményét azzal erősítette meg, hogy 2010. decemberben elfogadott egy közleményt (59), amellyel 2011. december 31-ig meghosszabbította a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazását.
(161)
Egy olyan banknak az összeomlása, mint a HSH közvetlen kihatással lehet a pénzügyi piacokra és ezáltal egy tagállam gazdaságának egészére is. A pénzügyi piacok jelenlegi sérülékeny állapota miatt a Bizottság a bankszektorban nyújtott támogatási intézkedések vizsgálatát továbbra is az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjára alapítja.
9.2.2. A KOCKÁZATI FEDEZET ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL
(162)
A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedések összeegyeztethetőségét az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell vizsgálnia. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény célja nemcsak egy egységes igazgatási (60) gyakorlat kialakítása - ahogyan azt Németország kifejti -, hanem a közlemény arra is magyarázatot ad, hogy a támogatási szabályokat hogyan kell alkalmazni az értékvesztett eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedések esetén. Figyelembe veszi az eszközátvételi intézkedések sajátosságait, és az állami támogatások szabályaiból levezeti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az ilyen intézkedések összeegyeztethetőek lehetnek. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazása a tagállami eszközátvételi intézkedések koherenciáját és a támogatások ellenőrzési szabályainak betartását szolgálja. A közlemény 18. pontja szerint a közlemény célja, hogy koordinált elveket és feltételeket határozzon meg az eszközátvételi intézkedések lehető legnagyobb mértékű hatékonyságának biztosítása érdekében az egységes piacon, figyelembe véve a rendes piaci feltételekhez való visszatérés hosszú távú célkitűzését. A közlemény célkitűzése tehát szélesebb körű a Németország által megfogalmazottnál, és nem korlátozódik az egységes igazgatási gyakorlat kialakításának céljára. A Bizottságnak, figyelembe véve ezt a célkitűzést, az értékvesztett eszközökről szóló közleményt valamennyi eszközátvételi intézkedésre alkalmaznia kell.
(163)
A Bizottság ezért nem tartja indokoltnak, hogy Németország kérésének megfelelően az intézkedést közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján vizsgálja.
(164)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az eszközátvételi intézkedések összeegyeztethetőek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával. Az összeegyeztethetőségi vizsgálatot tehát számos kritérium alapján kell lefolytatni. Ezen kritériumok közé tartozik különösen az eszközök támogathatósága, az eszközök kezelése, a fedezett portfólió értékelése, a problémák megfelelő meghatározása, valamint az értékvesztések teljes körű előzetes átláthatósága és közzététele, az intézkedéseknek a közérdekű célkitűzésekkel való összehangolása, az ellentételezés és a tehermegosztás megfelelősége, továbbá a szerkezetátalakítási terv kötelező bizottsági vizsgálata.
9.2.2.1. Az eszközök támogathatósága
(165)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 33. és azt követő pontjai kimondják, hogy a támogatható eszközöket be kell azonosítani, és azokat kategóriákba (kosarakba) kell rendezni. E kategóriák részletesebb meghatározását a közlemény III. melléklete tartalmazza. A kockázati fedezet által lefedett eszközök sokfélesége miatt az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kosaras rendszere nem nyújt teljes megoldást, a közlemény 35. pontja azonban a támogatható eszközök beazonosításához kiegészítő mozgásteret is biztosít. Ily módon a közlemény 33. pontja alá nem eső bankok is különösebb indokolás nélkül mentesíthetőek értékvesztett eszközeiktől, amennyiben ezek az eszközök nem haladják meg az eszközátvételben részt vevő összes eszköz 10-20 %-át. Tekintettel arra, hogy a jelen ügyben a szóban forgó kockázati fedezet a HSH mérlegfőösszegének [körülbelül 75] %-át fedi le, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 35. pontja nem bizonyul megfelelő megoldásnak.
(166)
Az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek az eszközök támogathatóságára vonatkozó alapvető szempontokat tartalmazó 32. pontja szerint az eszközátvételi intézkedésben részt vevő eszközök értékelése során pragmatikusan kell eljárni. A Bizottság rögzíti, hogy a továbbgyűrűző (spill-over) hatások miatt a pénzügyi válság által érintett eszközkategóriák spektruma az idő múlásával szélesebb lett. Különösen a hajózási, a légi közlekedési és az ingatlanokkal foglalkozó üzletágakban figyelhető meg jelenleg az értékpapírok illikviditása vagy erős értékcsökkenése. Az ilyen jellegű eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedések hozzájárulhatnak az értékvesztett eszközökről szóló közlemény céljainak megvalósításához, azaz az átláthatóság és a pénzügyi stabilitás még úgy is növekedik, hogy ezek az eszközök nem tartoztak a pénzügyi válságot kiváltó eszközök kategóriáiba. A Bizottság ezért korábbi ügyekben elfogadta (61) az ilyen eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedéseket, és ezt a megközelítést a jelen ügyben is megfelelőnek tartja.
(167)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 36. pontja kimondja, hogy a támogathatósági kritériumok szélesebben is meghatározhatóak, ha ezt egy mélyreható szerkezetátalakítással kompenzálják. Minél nagyobb hányadát képviselik a bank portfóliójának a fedezett eszközök, annál alaposabbnak kell lennie a szerkezetátalakításnak. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eszközök támogathatóságát illetően, mivel az akkor benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv nem tűnt számára elég széles körűnek ahhoz, hogy a támogathatósági kritériumok rugalmas alkalmazását megfelelően kompenzálja. 2011. július 11-én a HSH benyújtotta módosított szerkezetátalakítási tervét. A módosított szerkezetátalakítási intézkedések közé tartozik a mérlegfőösszeg mintegy 61 %-os csökkentése, […] részesedés eladása, valamint a HSH 21 nemzetközi telephelye közül 15 telephelynek a bezárása. A Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítás mértéke kompenzálja az értékvesztett eszközökről szóló közlemény rugalmas alkalmazását az eszközök támogathatóságával kapcsolatban. Ebből következően eloszlottak a Bizottságnak az eszközök támogathatóságát illető kételyei.
9.2.2.2. Az eszközök kezelése
(168)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében az eszközök kezelésével kapcsolatban a Bizottság kétségbe vonta a garanciának a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Mivel továbbra is a HSH mérlegében jelent volna meg valamennyi eszköz, nem tűnt bizonyítottnak a HSH és a fedezett eszközök közötti egyértelmű funkcionális és szervezeti szétválasztás (különösen az igazgatást, az alkalmazottakat és az ügyfeleket illetően).
(169)
Németország kiegészítő információkat küldött, és kifejtette, hogy a HSH létrehozott egy szerkezetátalakítási részleget, amely egy elkülönített menedzsmenttel rendelkező és a leépítésért felelős belső bank. A HSH kialakította az egyes üzletágakra vonatkozó jelentéstétel rendszerét, valamint létrehozta a szerkezetátalakítási részleg elkülönített menedzsmentjét annak érdekében, hogy ne jöhessen létre érdekütközés a fő bank és a szerkezetátalakítási részleg között. A Bizottság egyetért Németországnak az eszközök kezelésével kapcsolatos és a (115) preambulumbekezdésben összefoglalt nyilatkozataival, és elfogadja a HSH által ezen a területen végrehajtott változtatásokat. A kockázati fedezet ebből következően megfelel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény eszközkezelésre vonatkozó követelményeinek.
9.2.2.3. A fedezett portfólió értékelése
(170)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében a Bizottság a fedezett portfólió értékelésével kapcsolatos kételyeket is megfogalmazott, mert a portfóliónak csak egy kis részét értékelték független szakértők, és a HSH nem közölt elegendő információt a teljes portfólió tényleges piaci értékének értékeléséhez. Az intézkedés végrehajtása előtt a HSH két független szakértőt bízott meg, a Blackrockot és a Cambridge Place-t, akik a fedezett portfóliónak csak egy kis részét, mégpedig az eszközfedezetű értékpapírokat (ABS) és a CIP-portfólió egyes részeit értékelték.
(171)
A Bizottság nem osztja Németországnak a (116) preambulumbekezdésében kifejtett azon véleményét, miszerint a hitelezési tevékenység azért értékelhető nehezen, mert a cash flow-n alapuló előrejelzések sokféle feltételezésre támaszkodnak, így például a jövőbeni késedelmes fizetéssel, a nemteljesítés valószínűségével és időpontjával, a visszaköveteléssel és a kamatlábakkal (kockázat nélküli kamatlábbal és kockázati prémiummal) kapcsolatos feltételezésekre. Még ha összetettebb is a hajó- és ingatlanfinanszírozás, azaz a fedezett portfólió nagy része tekintetében az alapesetet jelentő meghosszabbítható hitelek értékelése, a Bizottság döntési gyakorlata azt mutatja, hogy a hasonló eszközöket tartalmazó portfóliókat is értékelték már cash flow alapon (62). Ezenkívül Németország nem tudta bizonyítani azt, hogy a cash flow-n alapuló értékelés teljesen más eredményre vezetne.
(172)
Az értékelést olyan egységes módszer alapján kellett lefolytatni, amely európai uniós szinten van rögzítve. A Bizottság kérésére a HSH és külső szakértője, a Morgan Stanley a bizottsági szakértőkkel szoros együttműködésben elvégezte a teljes portfólió értékelését. A HSH által az értékeléshez alapul vett feltevések összhangban álltak a Bizottság által más ügyekben alkalmazott szigorú vészforgatókönyvekkel, az alkalmazott módszerek pedig koherensek voltak.
(173)
Az értékelés kimutatta, hogy a várt veszteségek jóval meghaladnák a 3,2 milliárd EUR nagyságú első veszteségrészletet, és kimerítenék a 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészletet […]. Ezenkívül bebizonyosodott az is, hogy a tényleges gazdasági érték […] mintegy [155-170] milliárd eurót ([körülbelül 172] milliárd EUR mínusz 3,2 milliárd EUR mínusz [2,5-10] milliárd EUR) tesz ki.
(174)
Tekintettel arra, hogy az értékelést az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban végezték el, a Bizottság véleménye szerint eloszlottak az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében megfogalmazott kételyek.
9.2.2.4. Teljes körű előzetes átláthatóság és közzététel
(175)
A Bizottság az átláthatósággal és a közzététellel kapcsolatos kételyeinek adott hangot az eljárás megindításáról szóló határozat (42) preambulumbekezdésében, mivel Németország nem nyújtotta be a fedezett portfólió elismert független szakértők által elvégzett teljes körű értékelését.
(176)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 20. pontja alapján a támogatás iránti kérelem feltétele az eszközátvételi intézkedés tárgyát képező eszközök megfelelő értékelésen alapuló, elismert független szakemberek által ellenőrzött és az illetékes felügyeleti hatóság által hitelesített értékvesztésének teljes körű előzetes átláthatósága és közzététele a támogatható bank részéről. Az értékvesztett eszközökre vonatkozóan megküldött információknak tartalmazniuk kell mindazt, amit az értékvesztett eszközökről szóló közlemény III. melléklete II. szakaszának 2. táblázata meghatároz.
(177)
Az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása óta részletes információkat nyújtottak be a Bizottság számára a fedezett portfólióra és az eszközökre vonatkozóan. Az értékelés szerint a portfólió tényleges gazdasági értéke mintegy [155-170] milliárd EUR, a kockázati fedezet tőkeátvételi hatását pedig [körülbelül 3,5] milliárd euróra becsülték. A Morgan Stanley az értékelést, valamint az alapul vett feltevéseket és módszereket hivatalosan is aláírta, és hitelesítette. Az intézkedés tőkeátvételi hatását a BaFin 2010. februárban erősítette meg. Az eszközök értékelése alapján kiszámított tőkeátvételi hatás nem egyezik meg az eljárás megindításáról szóló határozat 51. és azt követő pontjaiban szereplő előzetes bizottsági értékeléssel. A Bizottság azonban elfogadja a Németország által megküldött értékelési eredményt és a tőkeátvételi hatásra vonatkozó számítást. A vizsgálat eredményére figyelemmel ezért nem kell foglalkozni a továbbiakban a tőkeátvételi hatással kapcsolatos német észrevételekkel.
(178)
A Bizottságnak az előzetes átláthatóságra és közzétételre vonatkozó kételyei eloszlottak.
9.2.2.5. A közérdekű célkitűzésekkel való összehangolás
(179)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.3. szakasza szerint a bankok eszközátvételi intézkedésekben való részvételének ösztönzőit az alábbi módon kell összehangolni a közérdekű célkitűzésekkel: a) egy legfeljebb hat hónapos jelentkezési időszakkal, b) olyan mechanizmusok révén, amelyek biztosítják azon bankok részvételét, amelyeknek leginkább szükségük van az eszközátvételre és c) többek között a versenyre gyakorolt hatások csökkentése érdekében hozott megfelelő magatartási korlátozásokkal.
(180)
A HSH-nak az állami tulajdonosok gazdaságában betöltött különösen fontos szerepére tekintettel a garanciát külön a HSH számára tervezték meg, és a HSH sajátos helyzetéhez igazították. A módosított szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódóan a HSH számára számos magatartási korlátozást szabnak meg, amelyek elsősorban az osztalék- és kuponkifizetésre, a vállalatirányításra (corporate governance), az ellentételezésre, valamint a meghatározott ágazatokban, így a hajófinanszírozásban való piaci jelenlétre vonatkoznak.
(181)
A HSH javára nyújtott kockázati fedezet következésképpen összeegyeztethető az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a közérdekű célkitűzésekkel való összehangolásra vonatkozó követelményeivel.
9.2.2.6. Ellentételezés és tehermegosztás
(182)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (49) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségbe vonta a tehermegosztás megfelelőségét. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 24. pontja alapján az első veszteségre vonatkozó rendelkezéssel elő kell írni a HSH számára a veszteségek vagy kockázatok egy részének (általában legalább azok 10 %-ának) viselését. A megfelelő tehermegosztást magasabb ellentételezéssel vagy utólagos kiegyenlítéssel is biztosítani lehet. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (51) és azt követő preambulumbekezdéseiben kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a 400 bázispontot kitevő díj megfelelő ellentételezésnek minősül-e az állami tulajdonosok által átvállalt kockázatért cserébe.
(183)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint minden eszközátvételi intézkedés esetében megfelelő ellentételezést kell biztosítani az állam számára. Az eszközátvételi intézkedésért nyújtott ellentételezés akkor számít megfelelőnek, ha ellentételezi az intézkedésnek a bankfelügyeletileg előírt saját tőkére gyakorolt hatásait. Ez azt jelenti, hogy a tőkeátvételi hatásért megfelelő ellentételezést kell biztosítani.
(184)
A tőkeátvételi hatással kapcsolatban a Bizottság a Németország által a Landesbank Baden-Württemberg szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló határozatában (63) megállapította, hogy az érintett intézkedéssel megcélzott 6,25 %-os tőkeátvétel a tőkeátvételi hatás méltányos ellentételezésének minősül (64). A kockázati fedezet esetében a tőkeátvételi hatást [körülbelül 3,5] milliárd euróra becsülték, amelyből egy 220 millió EUR összegű éves ellentételezés következik (ami megegyezik a garancia névértékének [kb. 220] bázispontjával), ha a HSH a garancia teljes összegét igénybe veszi. A garancia (részleges) felmondása esetén a tőkeátvétel ellentételezésének minimális összegét arányosan a garancia ki nem fizetett névértékének kb. 220 bázispontjára kell csökkenteni.
(185)
Ahogyan az a (46) preambulumbekezdésben is kifejtésre kerül, a HSH felajánlotta, hogy a kockázati fedezetért 400 bázispontos garanciadíjat fizet. Ez azt jelenti, hogy a HSH forgatókönyvtől függően [ 1,5] milliárd eurót (garancia lehívása nélkül), [ 2,5] milliárd eurót (5 milliárd EUR lehívása) vagy [ 4] milliárd eurót (10 milliárd EUR lehívása) fizet.
(186)
Ami a tőkeátvétel minimális, 10 milliárd euróra vagy - részleges felmondás esetén - a garancia (65) ki nem fizetett névértékére járó, évente [kb. 220] bázispontos ellentételezés méltányosságát illeti, csökken a tőkeátvétel ellentételezésének abszolút összege, ha a garancia részleges felmondására kerül sor. Még ha a tőkeátvételi hatás valószínűleg nem is fog a kockázati fedezet összegével közvetlen arányban csökkenni, a Bizottság úgy véli, hogy a kockázati fedezet futamideje alatt a tőkeátvétel minimális ellentételezésének kiszámítása céljából megfelelő közelítést tesz lehetővé. A Bizottság ezért egy, a garancia ki nem fizetett névértékére járó évi mintegy [kb. 220] bázispontos ellentételezést méltányosnak tartana.
(187)
Mivel a ki nem fizetett garanciaösszegre járó [kb. 220] bázispont a tőkeátvételi összegre járó 6,25 %-os kamatlábhoz való méltányos közelítést jelent, a Bizottság szerint elegendő, hogy a tőkeátvételi hatásra évente mindig 6,25 % kerüljön kifizetésre a HSH Finanzfonds AöR számára. A tőkeátvétel ellentételezése ezért az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összeegyeztethetőnek tekinthető.
(188)
Ezenfelül az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint az eszközvásárlási vagy eszközbiztosítási intézkedések átvételi értékének az eszközök tényleges gazdasági értékén kell alapulnia.
(189)
A kockázati fedezet Bizottság által elvégzett értékelése arra az eredményre jutott, hogy a [mintegy 168] milliárd EUR nagyságú garantált értéket (a tényleges gazdasági értéket meghaladóan) túl magasan, az első veszteségrészletet pedig túl alacsonyan állapították meg. A garantált érték és a tényleges gazdasági érték közötti különbözet [2,5-10] milliárd EUR, ezért a garantált értéket „csökkenteni”, míg az első veszteségrészletet növelni kell. Németország olyan bizonyítékokat juttatott el a Bizottsághoz, amelyek igazolják, hogy a HSH nem képes visszafizetni [2,5-10] milliárd eurót, ezért Németország elutasítja a visszafizetést. Azonban még ha a HSH a várt veszteségek fedezése érdekében nem is tudja [2,5-10] milliárd euróval növelni az első veszteségrészletet, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja alapján a különbözetet egy későbbi szakaszban is vissza lehet követelni, például egy visszakövetelési rendelkezés révén, amely széles körű szerkezetátalakítási intézkedésekkel jár együtt.
(190)
Így az államnak fizetendő 400 bázispontos alapdíjon túl egy olyan visszakövetelési rendelkezést lehet bevezetni, amely a kifizetésnek a [kb. 220] bázispontos tőkeátvételi ellentételezést meghaladó részére vonatkozik. Ez az összeg ráadásul a garancia esetleges lehívásától függne, mivel az alapdíj - ahogyan az alábbi táblázatból is látható - változhat.
12. táblázat
Visszakövetelési (claw-back) fizetés az alapdíj és a pótlólagos visszafizetések útján
(millió EUR)
1. számú forgatókönyv
(a garancia lehívása nélkül: 0 EUR)
2. számú forgatókönyv
(5 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
3. számú forgatókönyv
(10 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Ebből a tőkeátvétel ellentételezése ([kb. 220] bp a garancia ki nem fizetett névértékére)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Az alapdíjban foglalt pótlólagos visszafizetés
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
További szükséges visszafizetések
(…)
(…)
(…)
(191)
Az ellentételezés így az alapdíj formájában nem biztosítana kielégítő mértékű visszafizetést. A teljes összeg visszafizetése érdekében a HSH-nak a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, a 400 bázispontos alapdíj által nem fedezett különbözetet is meg kell fizetnie az állam részére. A különbözet forgatókönyvtől függően […] EUR és […] EUR között alakul.
(192)
Mivel Németországnak és a HSH-nak nem áll szándékában növelni a vonatkozó kifizetést, a támogatás a 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján nem minősülhet a belső piaccal összeegyeztethetőnek.
(193)
A Bizottság szerint a módosított szerkezetátalakítási tervből látható, hogy egy […] EUR és […] EUR közötti pótlólagos visszakövetelési fizetés nem lehetséges, mert ezzel a HSH életképessége kerülne veszélybe, a teljes összeg visszafizetése - a (91) preambulumbekezdés becslései alapján - felemésztené mindazt a nyereséget, amit a HSH a szerkezetátalakítás teljes időtartama alatt és azon túl kigazdálkodna.
(194)
A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy egy olyan kiigazítást lehetővé tevő ellentételezési rendszer segítségével, amely kiigazítás mind az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, mind pedig a Bizottságnak a visszafizetésekre és az ellentételezésekre vonatkozó döntési gyakorlatával összhangban van, biztosítani lehetne a támogatási intézkedésnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerint megengedhető, hogy az eszközök átvételi értéke (garantált értéke) meghaladja a tényleges gazdasági értéküket, ha az intézkedés messzeható szerkezetátalakítással, valamint olyan feltételek bevezetésével jár együtt, amelyek egy későbbi szakaszban lehetővé teszik a pótlólagos támogatás visszafizettetését. A közlemény 41. pontja tehát bizonyos mozgásteret enged a részleges visszafizetési intézkedéseket illetően, ha az intézkedéseket a szerkezetátalakítással megfelelő módon kompenzálják.
(195)
A Bizottság úgy véli, hogy a jelen támogatási ügyben az intézkedések kombinációja révén lehetséges a részleges pótlólagos visszafizetés.
(196)
Így a Bizottság véleménye szerint először egyszerre és amennyire lehetséges (valamint a HSH hosszú távú életképességének veszélyeztetése nélkül) közvetlenül kell kifizetni az esetleges pótlólagos visszafizetési összegeket, továbbá ezt a kifizetést nem szabad a szükségesnél későbbre halasztani. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy az egyszeri kifizetés mennyiben lehetséges. A Bizottság, ahogyan az a (90) preambulumbekezdésben is szerepel, arra kérte a HSH-t, hogy a 2011. évre vonatkozó pénzügyi előrejelzéseiben tüntessen fel egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést. A (91) preambulumbekezdés pénzügyi előrejelzései alapján a HSH képes arra, hogy az állam számára egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést teljesítsen. Az összeg kifizetése a HSH teljes várt nyereségét felemésztené, és 2011-ben [150-200] millió EUR nettó veszteséget eredményezne. A veszteség azonban a következő években eltüntethető, és nem akadályozza meg a HSH-t abban, hogy a szerkezetátalakítás további éveiben kimutathatóan és folyamatosan nyereségre törekedjen (ami üzleti tevékenységeinek életképességét igazolja). Szükség van egy ilyen „sikermérlegre” ahhoz, hogy be lehessen bizonyítani a HSH életképességének helyreállítását és végső soron azt a képességét is, hogy újra befektetőkre tud szert tenni. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a HSH egyelőre legfeljebb 500 millió eurót képes részleges visszafizetés céljából teljesíteni.
(197)
A Bizottság szerint azonban az egy összegben visszafizetésre kerülő összeget nem készpénzben kellene visszafizetni az államnak. A HSH jelenlegi tőkehelyzetére tekintettel, ami eddig nem volt elegendő a befektetési ügyletekből eredő veszteségek fedezésére és a saját tőke alap növelésére, a Bizottság úgy vélekedik, hogy az 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést készpénz helyett részvények formájában lehetne teljesíteni. Mivel a HSH tevékenységeinek súlypontját továbbra is határozott ciklikussággal és magas volatilitással jellemezhető üzletágakra - amilyen például a hajófinanszírozás is, (lásd a (223)-(226) preambulumbekezdések) - fogja helyezni, tőkeszerkezetét feltétlenül meg kell erősíteni.
(198)
A fentiekben említett egyszeri kifizetés mellett a Bizottság szerint a HSH arra is képes, hogy a későbbiekben folyamatosan további visszafizetéseket teljesítsen. Az átvételi érték további kiigazítását az alapdíjon felüli és a szerkezetátalakítás teljes időszaka alatt fizetendő díjjal lehet megvalósítani. A (91) preambulumbekezdés pénzügyi előrejelzései alapján a Bizottság úgy véli, hogy ezt a kiegészítő díjat 385 bázispontban lehetne meghatározni anélkül, hogy a HSH életképességének helyreállítása veszélybe kerülne. A 385 bázispontos kiegészítő díjjal nem lépnék át a 4. számú táblázatban a szerkezetátalakítás teljes időszakára előírt 400 bázispontos alapdíj-kifizetéseket (66). A kiegészítő díj kifizetései következésképpen csak a 3. számú forgatókönyv szerinti 10 milliárd EUR összegre becsült lehívás esetén (lásd (90) preambulumbekezdés) haladnák meg a HSH 2012-2014 közötti időszakban várt nettó nyereségét. A Bizottság egyebekben megállapítja, hogy a HSH egy 3 milliárd EUR nagyságú összeget már felmondott a garanciából, ezért a 4. számú táblázat szerinti 3. számú forgatókönyv (a teljes, 10 milliárd eurós garanciaösszeg lehívása) bekövetkezése kizárható.
(199)
Ha ennél a kiegészítő díjnál többet fizetnének ki, fennállna annak a veszélye, hogy a HSH nem érné el a 10 %-os common equity hányadost. Ahogyan az a (223)-(226) preambulumbekezdésekben szerepel, és a (229)-(232) preambulumbekezdésekben részletezésre kerül, a HSH számára elengedhetetlen az olyan tőkésítés megvalósítása, amely pénzügyi eredményei konjunktúrafüggő ingadozásainak elhárítására képes pufferként szolgál annak érdekében, hogy a HSH életképességének helyreállítása semmikor ne kerüljön veszélybe. A 10 %-os common equity hányados megfelelő puffernek számít. Ha ez a hányados a kiegészítő díj miatt csökkenne, a díj kifizetését fel kell függeszteni arra az időre, amíg a HSH életképessége veszélyben van.
(200)
A fentiek alapján a Bizottság szerint a HSH éppenséggel további kifizetéseket is teljesíteni tudna a következő években anélkül, hogy ez életképességének helyreállítását gátolná.
(201)
A fentiekben említett okok miatt és a kockázati fedezet értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében a Bizottság egy olyan új ellentételezési mechanizmust ír elő, amely a 2009. június 2-án megkötött és a garanciakeret rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződés (garanciát rendelkezésre bocsátó szerződés) rendelkezéseit az alábbiak szerint módosítja. Az ellentételezési mechanizmus a garanciát rendelkezésre bocsátó szerződésben előírt jelenlegi, a ki nem fizetett garancia névértékére járó évi 400 bázispontos alapdíjon alapul. Az alapdíj változatlan marad azzal a kivétellel, hogy a névérték, mint az alapdíj nagyságának meghatározási alapja a garancia lehívásával nem csökken. Ily módon a Bizottság nem ösztönöz a garancia igénybevételére. Az alapdíj mellett egy 385 bázispontos kiegészítő díjat, valamint egy 500 millió EUR összegű, törzsrészvények formájában történő egyszeri kifizetést (egyszeri kifizetés vagy részvények formájában történő egyszeri kifizetés) irányoz elő a Bizottság. E követelmények végrehajtása érdekében a (201)-(208) preambulumbekezdésekben meghatározottak szerint kell módosítani az eredeti, garanciát rendelkezésre bocsátó szerződést.
(202)
A kiegészítő díjat először is bele kell foglalni a szerződésbe. A kiegészítő díj meghatározási alapjának az alapdíj esetében alkalmazott meghatározási alaphoz kell hasonlítania, és a garancia névértékéből kell összetevődnie oly módon, hogy a névértékből le kell vonni az esetleges részleges felmondásokat, míg az esetleges garancialehívásokat bele kell számítani. A kiegészítő díj meghatározási alapjának függenie kell attól, hogy a HSH a garanciából mekkora összeget mond fel, ugyanakkor a felmondás időpontjának nincs jelentősége. A HSH életképessége csak abban a mértékben érintett, amekkora mértékben a HSH a garanciát igénybe veszi. A garancia részleges felmondása esetén ezért visszafizetik a HSH-nak a felmondott garancia-részösszeggel megegyező összegű és már kifizetett kiegészítő díjakat. Ezen eredmény elérése érdekében - akkor is, ha mindkét díjat a szerződésben meghatározott garanciaösszeg alapján kell kiszámítani, levonva ebből az összegből a felmondásokat, de beleszámítva a lehívásokat - az alapdíjat évente a ki nem fizetett garanciaösszegre kell fizetni, míg a kiegészítő díjat egy számlára kell befizetni. A kiegészítő díjnak a HSH Finanzfonds AöR számára történő kifizetésére csak akkor kerül sor, ha a garanciát igénybe veszik. Ennek megfelelően a garancia részleges felmondása esetén a felmondott garanciarészösszeggel megegyező összegű és már befizetett kiegészítő díjakat vissza kell fizetni a HSH-nak.
(203)
Annak érdekében, hogy a felmondások ne menjenek az életképesség rovására, a garancia részleges felmondásaira csak akkor kerülhet sor, ha a HSH common equity hányadosa ezáltal 2011. december 31-én nem esik [8,5-9,5] % alá, 2012. december 31-én [9-10] % alá, 2013. december 31-én [9,5-10,5] % alá, illetve 2014. december 31-én [10-11] % alá. A részleges felmondásra ezenkívül akkor sem kerülhet sor, ha bár a részleges felmondás időpontjában a fentiekben meghatározott hányadosok teljesülnek, azonban ez a következő évekre vonatkozó konzervatív tervezés esetén már nem így lenne.
(204)
A kiegészítő díjat 2009. március 31-ére visszamenő hatállyal kell beszedni, és nem teljes üzleti évek esetén időarányosan kell kiszámítani. A kiegészítő díjat az alapdíjjal együtt kell fizetni addig, amíg a HSH common equity hányadosa minimum 10 % (minimális common equity hányados).
(205)
A visszakövetelési mechanizmusnak egy pótteljesítési nyilatkozatot is tartalmaznia kell annak érdekében, hogy a kiegészítő díj fizetése ne veszélyeztesse a HSH életképességét. A pótteljesítési nyilatkozat érvényességi ideje [2030-2040.] december 31-ig terjedne. Ha a HSH common equity hányadosa a fizetendő kiegészítő díjak miatt a minimális common equity hányados alá esne, a kifizetést pótteljesítési nyilatkozat biztosítása ellenében egy későbbi időpontra halasztják. Ha a common equity hányados meghaladja a minimális common equity hányadost, a pótteljesítési nyilatkozatot a minimális common equity hányadosig terjedő mértékben visszafizetik. E mechanizmus révén a HSH megfelelően rugalmas lehet, ugyanakkor a mechanizmus azt is biztosítja, hogy a visszafizetésre rögtön sor kerül, amint a HSH újra fizetni tud.
(206)
A kiegészítő díj iránti elhalasztott igény a pótteljesítési nyilatkozat érvényességi ideje alatt teljes mértékben feléled. A kiegészítő díjat legfeljebb [2015-2025.] december 31-ig kell fizetni. Ettől eltérően az alapdíjat és a kiegészítő díjat legfeljebb addig az időpontig kell fizetni, amikor a garancia részleges felmondásaiból és igénybevételéből származó összeg eléri a 10 milliárd eurót.
(207)
Másodszor, a HSH Finanzfonds AöR-t és a HSH-t kötelezni kell a 2009. június 2-án megkötött garanciát rendelkezésre bocsátó szerződés oly módon történő módosítására, amely megalapozza a HSH Finanzfonds AöR-nek a HSH-val szembeni igényét az 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetésre. Annak érdekében, hogy a HSH elkerülje saját tőke arányának további csökkenését, a HSH-nak ezt az igényt törzsrészvények kiadása útján kell teljesítenie, amelyre tőkeemelés során kerülhet sor. A kibocsátási árat a HSH-nak a tőkeemelésről rendelkező közgyűlési határozat meghozatalának napján érvényes értéke, valamint az egyszeri kifizetés iránti igény nettó értéke alapján kell kiszámítani. A HSH-nak az igény nettó értékének megfelelő összegben kell kiadnia részvényeket közvetlenül a HSH Finanzfonds AöR (és így közvetve az állami tulajdonosok) számára.
(208)
A tőkeemelésre vagy rendes természetbeni tőkeemelés útján kerülhet sor a kisebbségi részvényesek elővásárlási jogának kizárásával vagy pedig vegyes, természetbeni és készpénzzel történő tőkeemelés útján a részvényeseknek - kivéve a HSH Finanzfonds AöR-t - a készpénzben meghatározott részre biztosított elővásárlási jogával. A HSH Finanzfonds AöR és a HSH választhatja meg a tőkeemelésnek azt a formáját, amelyik a gyorsabb végrehajtást és a cégjegyzékbe való gyorsabb bejegyzést biztosítja.
(209)
Ha sor kerül a garanciát rendelkezésre bocsátó szerződés módosítására, a kiegészítő díj abszolút összege a HSH Finanzfonds AöR által ténylegesen fedezett veszteségek nagyságának megfelelően változik (azaz minél nagyobb a HSH Finanzfonds AöR által fedezett veszteség, annál magasabb a visszafizetés összege). Az alábbi táblázat foglalja össze azokat a visszafizetéseket, amelyek a Bizottság fentiekben meghatározott két feltétele esetén a (46) preambulumbekezdésben részletezett három forgatókönyv során keletkeznek.
13. táblázat
Visszakövetelés alapdíj, egyszeri kifizetés és kiegészítő díj révén
(millió EUR)
1. számú forgatókönyv
(a garancia lehívása nélkül: 0 EUR)
2. számú forgatókönyv
(5 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
3. számú forgatókönyv
(10 milliárd EUR összegű garancia lehívása)
Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Ebből a tőkeátvétel ellentételezése ([kb. 220] bp a garancia ki nem fizetett névértékére)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Az alapdíjban foglalt pótlólagos visszafizetés
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Kiegészítő díj (385 bp az utoljára lehívott garanciaösszegre)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Egyszeri kifizetés részvények formájában
500
500
500
Teljesített összes visszakövetelés
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
További szükséges visszafizetések
(…)
(…)
(…)
(210)
A Bizottság elismeri, hogy az ellentételezési mechanizmus kiegészítő követelményei ellenére is csak a tényleges gazdasági érték és a garantált érték közötti összesen [2,5-10] eurót kitevő különbözet részleges visszafizetésére kerül sor a 13. számú táblázat három forgatókönyve esetén (ez az első forgatókönyvnél […] EUR, a második forgatókönyvnél […] EUR és a harmadik forgatókönyvnél […] EUR).
(211)
A Bizottság a szóban forgó kockázati fedezetet (ideértve az ellentételezésre vonatkozó kiegészítő követelményeket is) összehasonlította a más bankok számára engedélyezett eszközátvételi intézkedésekkel. Utal ezenkívül arra is, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja bizonyos mozgásteret enged azon eszközátvételi intézkedések értékelésénél, amelyek esetében nem tudnak megfelelő ellentételezést fizetni, ha a szóban forgó intézkedést mélyreható szerkezetátalakítás és/vagy egy visszakövetelési mechanizmus támasztja alá. A Bizottság arra is hivatkozik, hogy döntési gyakorlata során engedélyezett már olyan intézkedéseket, amelyeknél a visszafizetés teljes mértékben megvalósult (például az ING (67) vagy az LBBW (68) esetén), és olyanokat is, amelyek esetében nem került sor visszafizetésre, azonban igen széles körű szerkezetátalakítást hajtottak végre (például a Parex Banka esetében (69)).
(212)
A kockázati fedezet részleges visszafizetéssel és széles körű szerkezetátalakítással számol, így teljesíti az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 41. pontja szerinti feltételeket, és az olyan intézkedések közé tartozik, amelyeket döntési gyakorlata során a Bizottság már engedélyezett. A HSH garancia ellentételezési mechanizmusa ráadásul minden lehetséges forgatókönyv esetén részleges visszafizetést tesz lehetővé. Ha például a 3. számú forgatókönyv szerint a garancia teljes összegét igénybe vennék, a megfelelő részleges visszafizetés a szükséges visszakövetelés […] %-át tenné ki. Ezzel egyidejűleg, ahogyan az a (266)-(270) preambulumbekezdésekben bemutatásra kerül, a HSH szerkezetátalakítása a mérlegfőösszeg 61 %-os csökkenését eredményezi. A jelenlegi széles körű szerkezetátalakítást figyelembe véve a részleges visszafizetés összhangban van a Bizottság döntési gyakorlatával. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy az eszközátvételi intézkedések az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összeegyeztethetőnek minősíthetőek, amennyiben teljesülnek a fentiekben említett és a II. mellékletben részletesebben meghatározott követelmények.
9.2.2.7. Következtetés
(213)
A fenti okok alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a kockázati fedezettel kapcsolatos versenyjogi szempontú kételyeit nem oszlatták el Németország és a többi érdekelt fél észrevételei. Úgy gondolja, hogy a jelen határozat 9.2.2. szakaszában vizsgált szempontok alapján a kockázati fedezet nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel, azonban a II. számú mellékletben felsorolt követelmények teljesítése esetén összeegyeztethető lehet a belső piaccal.
9.2.3. A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
9.2.3.1. A szükséges szerkezetátalakítás mértéke
(214)
A szerkezetátalakítási közlemény azokat a támogatási szabályokat határozza meg, amelyeket a pénzintézetek szerkezetátalakítására kell alkalmazni azon intézkedésekkel kapcsolatban, amelyeket 2010. december 31-ig bezárólag jelentettek be a Bizottságnál. A HSH módosított szerkezetátalakítási tervét ezért e közlemény alapján kell vizsgálni. Ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a pénzintézetek jelenlegi pénzügyi válságban elvégzett szerkezetátalakításának a szerkezetátalakítási közlemény alapján biztosítania kell, hogy
a)
helyreálljon a HSH hosszú távú életképessége;
b)
a kedvezményezett elegendő saját hozzájárulást teljesítsen (tehermegosztás), és
c)
kielégítő intézkedéseket hozzanak a versenytorzulások korlátozására.
(215)
A pénzügyi válság során kialakult döntési gyakorlatával összhangban a szerkezetátalakítási rendelkezések vizsgálatakor a Bizottság nem adja hozzá a likviditási garanciák összegét a támogatási összeghez.
9.2.3.2. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(216)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a HSH képes helyreállítani hosszú távú életképességét. Ezeket a kétségeket megerősítette az életképességre irányuló azon átfogó vizsgálat is, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadását követően végeztek el.
(217)
Az eljárás megindításáról szóló határozat három olyan fontos gyenge pontot állapított meg, amelyek valószínűleg veszélyeztetik a HSH hosszú távú életképességét, és amelyeket az eredeti szerkezetátalakítási tervben nem vettek megfelelően figyelembe: a) a HSH függősége a pénz- és tőkepiactól, b) a változékony és ciklikus tevékenységektől való függősége és c) tőkepiaci tevékenységeinek nagy terjedelme a banki tevékenységeihez képest. Ezenkívül kétségek merültek fel a növekedési ráták és egyéb, az eredeti szerkezetátalakítási tervhez alapul vett előrejelzések megbízhatóságát illetően is.
(218)
A vizsgálat a HSH finanszírozási helyzetét illetően az alábbiakat tárta fel: a) gyenge finanszírozási szerkezet, amely korlátolt forrásokkal rendelkezik a hosszú távú és stabil finanszírozáshoz, különösen azért, mert a „grandfathering-klauzula” alapján kibocsátott államilag garantált kötvények egymás után válnak esedékessé, és refinanszírozni kell őket, b) a takarékpénztáraktól mint előnyben részesített finanszírozási forrásoktól való nagyfokú függőség és c) az USD-ben denominált finanszírozások hiánya.
(219)
Az eljárás megindításáról (70) szóló határozat kiemelte, hogy a HSH-nak 2014-ben [60-110] milliárd eurót kell refinanszíroznia a pénz- és tőkepiacon, ezzel egyidejűleg a Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a HSH erre képes lesz-e. A Bizottság egy körülbelül [15-30] milliárd EUR nagyságú rést állapított meg, amelynek a befedésére a HSH nem tervezett be, és nem jelölt ki konkrét finanszírozási forrásokat. Ahogyan az az (54) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a HSH finanszírozási terve egy 48 milliárd eurós rést mutatott ki, amely a saját tőkére és a derivatívákra vonatkozó becslések alapján a korábbi adatokkal összhangban kiigazítható, és [15-30] milliárd EUR nagyságú nem fedezett finanszírozási szükségletként tüntethető fel. A mérlegfőösszegnek a konszern szintjén 34 milliárd euróval, azaz 120 milliárd euróra való, 2014 végéig megvalósuló csökkentésével (az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő 150 milliárd euróhoz képest) csökken a finanszírozási szükséglet a pénz- és tőkepiacon, valamint enyhül a HSH finanszírozási helyzetére gyakorolt nyomás is. Ily módon eltűnik az a finanszírozási rés, amelyre a HSH nem irányzott elő konkrét finanszírozási forrásokat. A HSH azt is igazolta, hogy a tervezett maradványra vonatkozó becslései az ebből a forrásból származó jelenlegi és korábbi finanszírozási szinthez képest konzervatív módon kerültek meghatározásra. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a [15-25] milliárd eurós finanszírozási szükségletet, amelynek a fedezésére nem irányoztak elő konkrét finanszírozási forrásokat, a HSH finanszírozási költségeire gyakorolt negatív hatások nélkül saját tőkével, többlet betétekkel, valamint rövid távú finanszírozással (fedezett és fedezet nélküli finanszírozásokkal) fedezni lehet. A HSH-nak így nem kell új finanszírozási források után néznie, és 2014-ig teljes finanszírozási szükséglete vonatkozásában rögzített és létező forrásokra támaszkodhat.
(220)
A takarékpénztáraktól, mint előnyben részesített finanszírozási forrásoktól (lásd (95) preambulumbekezdés) való függőséggel kapcsolatban a Bizottság rögzíti, hogy a HSH kockázati profiljának a csökkenésével visszaesik a takarékpénztárak más forrásokhoz viszonyított jelentősége is. A módosított szerkezetátalakítási tervben előirányzott további mérlegfőösszeg-csökkentés (az eredeti szerkezetátalakítási tervhez képest 30 milliárd euróval, lásd (51) preambulumbekezdés) jelentősen csökkenteni fogja az új finanszírozási szükségletet és a finanszírozási rést. A szerkezetátalakítási szakasz végére a tervezett finanszírozási kombinációval (lásd 7. számú táblázat és (93) preambulumbekezdés) csökkenni fog a HSH-nak a rövid távú fedezetlen finanszírozásoktól való függősége, és így kevésbé veszélyeztetik a likviditási válságok. A HSH ezenkívül arányosan nagyobb mértékben alapítja majd a finanszírozását olyan fedezett kötvényekre, amelyek Németországban szigorú kiadási követelményeknek felelnek meg, és stabil, valamint viszonylag olcsó finanszírozási forrásnak számítanak.
(221)
A HSH USD-ben denominált finanszírozásainak hiánya egy további jelentős gyenge pontot jelent a HSH üzleti profiljában. 2010 végén a HSH összes eszközének mintegy [20-30] %-a volt USD-ben denominálva, ez [50-70] milliárd USD-nek felel meg, amelyből csak [15-20] milliárd USD-t ([20-25] %-ot) finanszíroztak közvetlenül USD-ben. A rést deviza-swapügyletekkel töltik ki, amelyeket rendszeresen meghosszabbítanak. Az EUR/USD-devizaswapoknak a pénzügyi válság kitörése óta tartó folyamatos terjedése miatt ez a finanszírozási stratégia körülbelül plusz [20-30] bázispontba kerül egy USD-ben denominált finanszírozási stratégiához képest. Ez a stratégia ráadásul számos kockázatot rejt. Ezen kockázatok közé az alábbiak tartoznak: a) az USD-eszközökből származó tényleges és várt cash flow-k közötti valószínű diszkrepanciákból adódó potenciális extra költségek, b) a rövid távú likviditási pozíciók magasabb volatilitása a swappozíciókkal (71) kapcsolatos pótfedezeti felhívás kötelezettsége miatt és c) a másik fél nemteljesítésének kockázatával szembeni erőteljesebb kitettség amiatt, mert a swapokat tőzsdén kívül intézik, és a HSH ezekért a tranzakciókért a másik fél nemteljesítésének kockázatát teljes mértékben viseli. Tekintettel azonban arra, hogy a HSH kockázati profiljának csökkentésére főként azokban a szegmensekben kerül sor, amelyekben USD-ben denominált eszközök keletkeznek (pl. repülőgép- és hajófinanszírozás, valamint külföldi ingatlanok finanszírozása), ez jelentősen hozzájárul az USD-ben való finanszírozási szükséglet csökkentéséhez. A HSH kötelezettséget vállalt arra is, hogy a fő bank USD-üzletének részesedését, amelynek a refinanszírozása USD-finanszírozással történik, 2014 végéig legalább […] %-ra növeli.
(222)
Összefoglalva megállapítható, hogy a Bizottság kételyeit a javasolt intézkedések eloszlatták. Az intézkedések célja annak biztosítása, hogy a HSH jó úton halad egy fenntarthatóbb és stabilabb finanszírozási kombináció kifejlesztése felé a volumen, a lejáratok, a prioritások, a biztonság és a valuták tekintetében. Az arra irányuló kötelezettség, hogy 2012 végéig és így a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által az erre megszabott határidő lejárta előtt egy […] nettó stabil finanszírozási rátát (Net Stable Funding Ratio) és likviditás fedezeti mutatót (Liquidity Coverage Ratio) kell elérnie, lehetővé teszi a HSH által az ezen a területen megtett lépések ellenőrzését, és hozzájárulhat ahhoz, hogy a HSH tovább javítsa finanszírozásának minőségét és stabilitását, és elegendő többlet likviditással rendelkezzen a stresszhelyzetekre.
(223)
Az eljárás megindításáról (72) szóló határozat vitatta, hogy a HSH biztosítani tudja hosszú távú életképességét azáltal, hogy a ciklikus és volatilis tevékenységi szegmensek (73) kiterjesztésére összpontosít. A részletes, életképességre irányuló vizsgálat megerősítette ezeket a kételyeket, mert megállapította, hogy a HSH nettó kamatbevételeinek növekvő hányadára kíván volatilis és ciklikus tevékenységek révén szert tenni (74). Különösen problematikusnak minősítette a vizsgálat a hajó- és repülőgép-finanszírozás viszonylag jelentős szerepét. A módosított szerkezetátalakítási terv azonban megfelelően figyelembe veszi az eszközök ciklikus jellegének szempontját, és ezzel egyidejűleg megőrzi a hajózás üzletágban a HSH-franchise-t.
(224)
Az eszközök [30-35] milliárd eurót kitevő (2014-ben 82 milliárd euróra való) további leépítését teljes mértékben a fő banknál és különösen a ciklikus és volatilis tevékenységeknél hajtják végre. A HSH felhagy repülőgép-finanszírozási tevékenységeivel. A repülőgép-finanszírozás terén meglévő [3-8] milliárd EUR értékű eszközöket [2011-2012] végéig átruházzák a szerkezetátalakítási részlegre, és felszámolják őket. A HSH kötelezettséget vállal arra, hogy ezen a területen nem köt új ügyleteket, ezenkívül vállalta azt is, hogy a hajózási üzletágban a fő banknál lévő összes eszközét 2014 végéig 15 milliárd euróra csökkenti. Ezt úgy kívánja megvalósítani, hogy további [0,5-2] milliárd eurót ruház át [2011-2012] végéig a szerkezetátalakítási részlegre, és korlátozza az új ügyletek volumenét. A hajó- és repülőgép-finanszírozási területen az eszközök összértéke 15 milliárd EUR a 2008. évi [25-30] milliárd eurót kitevő értékhez képest.
(225)
Ezenkívül az ingatlanokkal foglalkozó üzletágban az összes eszközt 2014 végéig 13 milliárd euróra csökkentik, mivel megszüntetik a német vállalati ügyfelek számára biztosított új nemzetközi ingatlanüzletet, a másik új üzletet pedig korlátozzák. A vállalati banki tevékenységet 2014-ig jelentősen korlátozzák azáltal, hogy kevesebb új ügyletet kötnek.
(226)
A csökkentés a HSH kockázatkezelési eljárásának javulásával jár együtt. A HSH különösen azon munkálkodik, hogy mindenekelőtt a hajózási üzletágban korlátozza a jelentős egyedi kockázatokat, emellett kötelezettséget vállalt arra, hogy a meglévő jelentős egyedi kockázatokat […] millió euróra csökkenti, az új egyedi kockázatokra pedig maximum […] millió eurós korlátot határoz meg.
(227)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeinek adott hangot a HSH tőkepiaci ügyleteinek terjedelmét illetően, amit a regionális tevékenységek irányába történő új orientáció ellenére továbbra is aránytalanul nagynak tartott. Különösen a saját számlás kereskedés járult hozzá a HSH nehézségeihez.
(228)
A mérlegfőösszeg csökkentése a HSH tőkepiaci tevékenységeinek jelentős mértékű csökkenését fogja eredményezni. A tőkepiaci tevékenységeket 2014-ig a fő banknál lévő eszközökben [25-35] milliárd euróra csökkentik, ehhez képest 2008-ban 98,8 milliárd eurót tettek ki ezek a tevékenységek. Németország arra is ígéretet tett, hogy a HSH nem folytat majd saját számlás kereskedést. Csak olyan mértékben foglalkozik majd kereskedelmi tevékenységekkel, ami az ügyfelek megbízásainak teljesítéséhez, az ügyfélkör fedezeti ügyleteinek céljából, illetve a treasury területén a likviditás kezeléséhez, valamint a mérlegfőösszeg kezeléséhez (minden esetben egy maximális kockáztatott értékkel (value-at-risk,VaR) mért értékhatárig) szükséges. Az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyeket így ezek az intézkedések eloszlatták.
(229)
A HSH gyenge tőkeszerkezete további lehetséges akadálya lehet hosszú távú életképességének. Különösen az alábbi pontokra figyelemmel volt kérdéses, hogy megfelelő lehet-e az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott és a szerkezetátalakítás végéig elvárt alacsony tőkehelyzet ([körülbelül 9] %-os Tier 1 mutató): a) a HSH üzleti profiljának ciklikus és volatilis jellege, ami további tőkepuffert tesz szükségessé a visszatérő, megnövekedett és egymással összefüggő veszteségek elhárítása érdekében, b) a pénzügyi válságnak a HSH tőkéjére gyakorolt hatásai (75) és c) az új Bázel III. szabályok bevezetése, amelyek miatt jelentősen megemelkedik a bankfelügyeletileg megkövetelt új tőkeminimum (76). Feltehető ezenkívül, hogy a piaci résztvevők és különösen azok az intézetek, amelyek valószínűleg fedezetlen pénzügyi forrásokat nyújtanak a pénz- és tőkepiacon, magasabb tőkemutatókkal számolnak.
(230)
A HSH kockázati profiljának további csökkenése, a nyereségek visszatartása, valamint 2013-ban az 500 millió eurós tőkeemelés jelentősen javítani fogják a HSH tőkehelyzetét. 2014 végén common equity hányadosa 10 % felett, Tier 1 mutatója pedig 12 % felett lehet. Ezek a számok állnak szemben az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott [körülbelül 7] %-os, illetve [körülbelül 9] %-os hányadosokkal, amelyek inkább a bankokra előírt új tőkeszabályoknak felelnek meg. Bár a javulások egy része a kockázattal súlyozott eszközök még mindig jelentős csökkenésével van összefüggésben, aminek a kockázati fedezet az oka, a tőkeszerkezet azonban minden esetben javulást mutatna. A javulást a HSH-mérleg kockázati profiljának csökkenésével és különösen a ciklikus eszközökben való részesedések csökkenésével összefüggésben kell nézni.
(231)
A kockázati fedezet ellentételezésének, valamint a visszafizetésnek a belső piaccal való összeegyeztethetősége érdekében előírt egyik bizottsági követelmény úgy szólt, hogy a HSH nem mondhatja fel a kockázati fedezetet, ha ez azzal járna, hogy a szerkezetátalakítás ideje alatt common equity hányadosa a rögzített értékek alá csökken és különösen 2014. december 31-én 10 % alá esik (lásd (203) preambulumbekezdés). Ily módon biztosítják, hogy a HSH a szerkezetátalakítás ideje alatt megfelelő tőkehelyzetet tudjon fenntartani, még akkor is, ha a gazdasági helyzet megromlik. Ennek a mechanizmusnak hozzá kellene járulnia ahhoz is, hogy a HSH visszaszerezze a piacon üzleti partnereinek bizalmát. A HSH módosított szerkezetátalakítási terve azzal számol, hogy a HSH [2014-2016]-ig teljesen kiszáll a garanciából, ebben az esetben a common equity hányados [ 10] % körül alakulhatna.
(232)
Összefoglalásképpen megállapítható, hogy a javasolt intézkedések révén a HSH tőkehelyzete oly módon javul, hogy közben megegyezik az új nemzetközi normákkal is. A jobb tőkemutatók és a stresszel szembeni erősebb ellenállás középtávon pozitívan hat ki a HSH finanszírozási költségeire.
(233)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban ((60) és (63) preambulumbekezdések) a Bizottság vitatta azon előrejelzések egy részének a megbízhatóságát, amelyeket a HSH a tervezés során felhasznált. Elsősorban az alábbiakra vonatkozó előrejelzéseket kérdőjelezte meg: a) a legfontosabb üzleti szegmensek növekedése, b) a nem kamatbevételekből származó bevételek növekedése, c) a legfontosabb üzleti szegmensek árrései és d) a kockázati tartalék növekedése.
(234)
A Bizottság elsősorban a hajózási és szállítási szegmensekre, valamint a vállalati ügyfelekkel foglalkozó szegmensre vonatkozó növekedési előrejelzéseket találta túlságosan optimistának, ezért kétségbe vonta, hogy a HSH el tudja érni a tervezett összbevételeket. A módosított szerkezetátalakítási terv viszont megfelelőbb növekedési előrejelzésekre támaszkodik a hajózási és a vállalati ügyfelekkel foglalkozó szegmensekben (lásd 5. számú táblázat). Tekintettel arra, hogy a HSH ki fog szállni a repülőgép-finanszírozási üzletből, az erre a szegmensre vonatkozó növekedési előrejelzéseknek már nincs jelentőségük. Ahogyan az 5. és 6. számú táblázatban is szerepel, a hajózási és a vállalati ügyfelekkel foglalkozó szegmensekre meghatározott növekedési mutatók sokkal alacsonyabbak, mint azok, amelyeket a 2009. szeptember 1-jei eredeti szerkezetátalakítási tervben használtak. Ezek megfelelnek annak az abszolút üzleti volumennek is, amelyet a HSH a piaci részesedésére és a teljes piaci volumenére figyelemmel ezekben az ágazatokban valószínűbben elérhet.
(235)
A HSH felülvizsgálta a nem kamatbevételekből származó bevételek növekedésére vonatkozó becsléseit is. Azt feltételezi, hogy a nem kamatbevételekből származó bevételek a 2010-2014 közötti időszakban a fő bank nettó kamatbevételeinek átlagosan mintegy [7-12] %-át fogják kitenni. Tekintetbe véve azt, hogy a HSH javítani kívánja termékeinek keresztértékesítését a pénzpiaci szegmensei és más tevékenységi területei között, ez a cél megvalósíthatónak tűnik.
(236)
Az eljárás megindításáról szóló határozat kétségbe vonta az eredeti szerkezetátalakítási tervben meghatározott, árrésre vonatkozó előrejelzéseket. Az új haszonkulcsok 2010 végén tényleg magasabbak lettek, mint azt eredetileg feltételezték, a tervezési előrejelzések így ennek megfelelően kiigazításra kerültek.
(237)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a HSH képes lesz újabb állami támogatások igénybevétele nélkül túlélni a következő recessziót, és ezzel kétségbe vonta hosszú távú életképességét is. A kételyekre az alábbi gyengeségek szolgáltattak alapot: a) törékeny finanszírozási szerkezet és egy küszöbön álló nagy finanszírozási rés, valamint az USD-ben denominált finanszírozások krónikusan szűkös volta, b) a ciklikus és volatilis tevékenységekre helyezett hangsúly, amely tevékenységek valószínűleg visszatérő, magas és egymással összefüggő veszteségeket eredményeznek és c) túl alacsony tőkehelyzet ahhoz, hogy az ilyen veszteségeket el tudja nyelni. A módosított szerkezetátalakítási tervben meghatározott kiegészítő intézkedési javaslatok azonban alkalmasak a Bizottság kételyeinek eloszlatására. A módosított szerkezetátalakítási terv valósághűbb és ésszerűbb becslésekre támaszkodik, és ezért megbízhatóbb képet mutat a HSH életképességéről. Ez egy olyan bank képe, amely a szerkezetátalakítás végén elegendő tőkével fog rendelkezni, tranzakcióinak kisebb része irányul erősen ciklikus szegmensekre, és stabilizált, de még mindig nehéz finanszírozási szerkezetet mutat, emellett az ellenőrzésre szolgáló eszközök (a nettó stabil finanszírozási ráta és az USD-ben denominált finanszírozások hányada) ahhoz kell, hogy hozzájáruljanak, hogy a HSH középtávon folyamatos javulásra koncentráljon ezen a területen. A HSH-nak ezért csak tőkealappal és megfelelő finanszírozási szerkezettel kell rendelkeznie ahhoz, hogy állami támogatások igénybevétele nélkül túl tudjon élni egy recessziót. A HSH összesített jövedelmezőségét illetően a módosított szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítás folyamán a HSH saját tőke hozama 2014-ben eléri az [5-10] %-ot (77). Abszolút számokban ez a százalékos arány alacsony, de a HSH jelentősen alacsonyabb kockázati profilja miatt stabilabb is. Jelentős javulásnak kell ezért tekinteni azokhoz a százalékos arányokhoz képest, amelyeket a válságot megelőző tíz évben rögzítettek.
9.2.3.3. A kisebbségi részvényesek saját hozzájárulása és a tehermegosztásba való bevonása
(238)
A szerkezetátalakítási közlemény alapján a versenytorzulások korlátozása és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölése érdekében a) a szerkezetátalakítási költségeket és ezzel egyidejűleg b) a támogatási összeget korlátozni kell, ezenkívül szükség van egy jelentős saját hozzájárulásra is. A támogatásnak a szükséges minimumra korlátozása érdekében a közlemény alapján a bankoknak a szerkezetátalakítás finanszírozásához először a saját forrásaikat kell felhasználniuk. A szerkezetátalakításhoz kapcsolódó költségeket nemcsak az államnak, hanem a HSH befektetőinek is viselniük kell, akiknek a körébe a részvényesek és az alárendelt kötvények tulajdonosai tartoznak.
9.2.3.3.1. Saját hozzájárulás, tehermegosztás és a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozása
(239)
Az eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság leszögezte, hogy a javasolt eladások formájában megvalósítandó saját hozzájárulás nagysága nem kerül megfelelően kifejtésre. Németország ígéretet tett arra, hogy a HSH a szerkezetátalakítás végéig [100-120] leányvállalatát el fogja adni. A HSH a [100-120] leányvállalatból már [30-40] leányvállalatot eladott, és arra számít, hogy az összes eladás legkésőbb […]-ig lezárul. Az elérni kívánt bevételeket és nyereségeket a szerkezetátalakítási költségek fedezésére használják fel. A II. melléklet sorolja fel az értékesítendő pénzügyi részesedéseket, amelyek közé tartoznak a HSH legnagyobb leányvállalatai, a HSH Real estate AG, a […], a DekaBank és a […].
(240)
Németország arra is ígéretet tett, hogy a HSH 2014. december 31-ig nem hajt végre felvásárlásokat.
(241)
A Bizottság úgy véli, hogy a (239) és (240) preambulumbekezdésekben szereplő, a saját hozzájárulásra vonatkozó intézkedések nem biztosítják azt, hogy a HSH a jelenlegi pénzügyi körülmények között a lehető legnagyobb saját hozzájárulást nyújtja a szerkezetátalakítási költségekhez. A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjával összhangban a Bizottság különösen úgy vélekedik, hogy szerkezetátalakítás esetén alapvetően nem összeegyeztethető a támogatás szükséges minimumra való korlátozásának céljával az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. Elsősorban a saját tőke összetevőkkel rendelkező pénzeszközöknek kell részt vállalniuk a keletkezett veszteségekből.
(242)
Mivel Németországnak nem áll szándékában a saját hozzájárulás kapcsán további intézkedéseket javasolni, a támogatás a 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján nem minősülhet a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Ilyen intézkedéseket azonban elő lehet írni.
(243)
A Bizottság ezért előírja a HSH-nak, hogy a szerkezetátalakítás idején nem teljesíthet kifizetéseket a nyereségtől függő sajáttőke-eszközökre (így a hibrid pénzeszközökre és az élvezeti jegyekre), kivéve, ha a kifizetések szerződés vagy törvény alapján járnak. A Bizottság szerint az osztalékfizetési tilalommal együtt jár az is, hogy ezek az eszközök a veszteségekből is részt vállalnak, ha a HSH mérlege a tartalékok feloldása nélkül veszteséget mutatna. Az előző évek veszteségeinek továbbvitelében való részvételre azonban nem kerülhetne sor.
(244)
Annak biztosítása érdekében, hogy a szerkezetátalakítás idején a banktulajdonosok a lehető legnagyobb mértékben vegyenek részt a megfelelő tőkealap helyreállításában (lásd (229)-(231) preambulumbekezdés), a Bizottság a szerkezetátalakítás idején teljesített osztalékfizetéseket is a támogatás szükséges minimumra való korlátozását előíró alapelv megsértésének tekintené. A Bizottság ezért azon az állásponton van, hogy a HSH a 2014. üzleti év végével bezárólag ne fizessen osztalékot.
9.2.3.3.2. A kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonása
(245)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban ((66)-(72) preambulumbekezdések) a Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a HSH 2009. májusi feltőkésítésében részt nem vevő kisebbségi részvényesek részesedései nem hígultak fel megfelelő mértékben. Az eredeti szerkezetátalakítási terv nem irányzott elő olyan megfelelő tehermegosztást, ami alapján a HSH-nak nyújtott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőként lehetett volna értékelni. A Bizottság azt a kérdést is felvetette, hogy vajon a kisebbségi részvényesek esetleg maguk is előnyben részesültek-e az állami támogatás révén azáltal, hogy különösen magas részesedéseket őriztek meg a HSH-ban. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés a kisebbségi részvényeseknek nyújtott potenciális közvetett támogatásnak minősül, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal, ha nem hoznak létre a megfelelő tehermegosztás biztosítására szolgáló mechanizmusokat (az eljárás megindításáról szóló határozat (73) preambulumbekezdése).
(246)
A Bizottság először is megállapítja, hogy a takarékpénztár-szövetségek észrevételétől eltérően eddig semmilyen, feltőkésítéssel kapcsolatos támogatási ügyben sem vizsgálta a közvetett támogatások másodlagos hatásait (lásd (130) preambulumbekezdés), a közvetett támogatásokat sokkal inkább a támogatási intézkedések széles skálájával összefüggésben vizsgálta számos határozat fényében (78).
(247)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat alapján az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése az állami beavatkozásokat nem azok okaira vagy céljaira tekintettel különbözteti meg, hanem a hatásaik alapján határozza meg őket (79). A kisebbségi részvényesek közvetett előnye abból adódott, hogy az állami tulajdonosok lemondtak a HSH-ban való újabb részesedésről, amelyet abban az esetben szereztek volna, ha az új részvények ára megfelelő módon került volna meghatározásra. Okozati összefüggés áll fenn a HSH-nak állami forrásokból nyújtott támogatások és a kisebbségi részvényesek számára biztosított előny között.
(248)
A Bizottság nem ért egyet azzal a véleménnyel sem, miszerint a kisebbségi részvényeseknek biztosított előny azért nem az államtól származik, mert a feltőkésítésről, valamint a részvények számáról és áráról a részvényesek közgyűlése döntött (lásd (129) preambulumbekezdés). A hivatkozott közgyűlésen ugyanis az állami tulajdonosok részvényesként képviseltették magukat, és állami intézményi minőségükben jártak el (80). Ebből pedig az következik, hogy politikai vita folyt akkoriban a HSH jövőjéről.
(249)
Németország és a kisebbségi részvényesek legfontosabb észrevételei azon az érven alapulnak, hogy a csekély mértékű felhígulás nem minősül támogatásnak, és a felhígulás egyébként is egyszerűen a tőkeemelés megvalósításához választott paramétereknek, azaz a részvények számának és árának az eredménye. Ezen paraméterekkel kapcsolatban Németország és a kisebbségi részvényesek arra hivatkoztak, hogy a PwC - amely egy tiszteletben álló cég - elismert értékelési normák alapján végezte el az értékelést. Az értékelés arra a feltevésre támaszkodott, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriájú minősítéssel fog rendelkezni, és jó okok szólnak e feltevés mellett. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers ebben a pontban egyetértenek Németországgal, és azzal érvelnek, hogy az új részvények kibocsátási ára tulajdonképpen túl alacsony volt.
(250)
A Bizottság nem vitatja, hogy a PwC egy tiszteletben álló cég, amely a HSH értékelését az elismert értékelési normákkal összhangban készítette el. Továbbra is azon az állásponton van azonban, hogy a HSH értékelése során több olyan szempontot nem vettek figyelembe, amelyek egyébként a HSH alacsonyabb értékét eredményezték volna.
(251)
A PwC értékelésről szóló jelentését (81) (értékelő jelentés) 2009. május 15-én adták ki. 2009. április 30-án Németország értesítette a Bizottságot a HSH javára nyújtott támogatási intézkedésekről, mivel fennállt annak a veszélye, hogy a HSH nem képes teljesíteni a bankfelügyeletileg előírt tőkekövetelményeket. Ekkor már nyilvánvaló volt, hogy a HSH-nak jelentős mértékű szerkezetátalakításnak kell alávetnie magát, és kompenzációs intézkedéseket kell felajánlania azon versenytorzulások kiegyenlítésére, amelyeket a támogatások előidézhetnek. A PwC értékelése egy olyan üzleti terven alapult, amely ezek közül nem minden szempontot vett figyelembe. Az értékelő jelentés (82) összefoglaló részében a PwC egyértelműen megjelölte, hogy az értékelés a HSH azon tervezésére támaszkodott, amely a 2011. évben a piacok normalizálódásából indult ki. Ez nem tekinthető konzervatív előrejelzésnek.
(252)
Az értékelés ezenkívül azt a feltevést vette alapul, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriás minősítéssel fog rendelkezni. A PwC az értékelő jelentésben kifejezetten említést tett arról (83), hogy 2009. május 6-án az S&P A kategóriáról negatív kilátásokkal BBB + kategóriára minősítette le a HSH-t, és hogy ez a leminősítés nem tükröződött vissza abban a finanszírozási tervben, amelyre az értékelés támaszkodott, ezért a HSH indikatív értékének kiszámításánál nem vették figyelembe. A PwC rögzítette azt is, hogy a küszöbönálló, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartását ellenőrző vizsgálatra tekintettel olyan követelményekkel kell számolni, amelyek célja a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének biztosítása, és amelyek jelentős mértékben kihatnak majd a HSH üzleti tervére. A PwC szerint a HSH számára fontos ágazatokban (hajózás, légi közlekedés) uralkodó általános gazdasági keretfeltételek, valamint a tőkepiaci korlátok (finanszírozás) is megnehezítették a jövőbeli fejlődés előrejelzését.
(253)
Végső soron megállapítható, hogy az értékelés azon a feltételezésen alapult, hogy a kockázati fedezetet igénybe veszik. A kockázati fedezet nélkül nem került volna sor a kockázattal súlyozott eszközök átvételére, nagyobb lett volna a szükséges feltőkésítés mértéke, és felül kellett volna vizsgálni a minősítésre vonatkozó előrejelzéseket. A PwC (84) a HSH értékét arra az esetre is kiszámította, ha a kockázati fedezetet nem veszik igénybe, és a HSH indikatív értékét [0,8-1,2] milliárd eurótól [1,5-2] milliárd euróig terjedő értékben állapította meg, ami [ 9] és [ 22] EUR közötti részvényárnak felel meg. Ezen tényeket figyelembe véve a Bizottság az újonnan kibocsátott részvények árát még mindig túl magasnak találja.
(254)
A kisebbségi részvényesek azt is megemlítették, hogy a Bizottság a Hypo Real Estate támogatási ügyben hozott határozatában elfogadta az új részvényeknek a tőzsdei árat meghaladó árát, anélkül hogy megkérdőjelezte volna az árnak a tehermegosztás szempontjából való megfelelőségét. A kisebbségi részvényesek szerint ezért a HSH-részvények árát sem kellene vizsgálni. A Bizottság viszont úgy véli, hogy nem lehet összehasonlítani a két támogatási ügyet. A Hypo Real Estate támogatási ügyben számos olyan intézkedést hajtottak végre, amelyek a bank teljes mértékű államosítását eredményezték. A két ügy között az a leglényegesebb különbség, hogy a Hypo Real Estate-et államosították, és az állam olyan áron szerezte meg a részvényeket, amely az állami támogatást nem tartalmazó konszernértéken alapult (85). A HSH esetében más a helyzet. Az újonnan kibocsátott részvények árának meghatározásához szükséges értékelés azon feltevés alapján készült, miszerint a 10 milliárd EUR nagyságú kockázati fedezetet igénybe veszik, és ez a feltevés jelentősen befolyásolta az értékelés eredményét.
(255)
A kisebbségi részvényesek azt is kifejtették, hogy a HSH-t 2008-ban jelentős pénzügyi hozzájárulással támogatták, és a 2009. áprilisi feltőkésítésben nem tudtak volna részt venni. Erre nem is voltak kötelesek, mivel a részvényopció nem jelent az új részvényekre vonatkozó vételi kötelezettséget.
(256)
A Bizottság véleménye szerint a takarékpénztár-szövetségeknek az új részvényekre elővásárlási joguk volt, de e a jog gyakorlására nem voltak kötelesek. A Bizottság a kisebbségi részvényesek által a HSH számára 2008-ban nyújtott pénzügyi támogatást azonban nem tudja úgy tekinteni, mintha az a HSH javára 2009. májusban és júniusban nyújtott támogatási intézkedések kapcsán a tehermegosztáshoz való hozzájárulás lenne. A bank számára 2008-ban rendelkezésre bocsátott támogatás egy befektetői döntésen alapult, amelyet a kisebbségi részvényesek az akkori viszonyok alapján hoztak meg. A Bizottság nem lát összefüggést a 2008. évi tőkeintézkedések és a 2009. évi támogatási intézkedések között.
(257)
A Bizottság nem ért egyet a takarékpénztár-szövetségek azon véleményével, miszerint a takarékpénztár-szövetségek nem folytatnak gazdasági tevékenységet, és ezért a támogatásokra vonatkozó szabályok céljából nem tekinthetőek vállalkozásnak (lásd (129) preambulumbekezdés). Schleswig-Holsteinben a takarékpénztárak gazdasági tevékenységet folytatnak, és gazdasági érdekeiket a takarékpénztár-szövetségek fogják össze (86). A takarékpénztár-szövetségek szolgáltatásokat teljesítenek a schleswig-holsteini takarékpénztárak számára, és birtokolják a takarékpénztárak részesedéseit/részvényeit, ez a helyzet a takarékpénztáraknak a HSH-ban meglévő részvényei esetében is. Ha a takarékpénztárak szövetségekben fennálló részesedésének értéke emelkedik, ezzel együtt emelkedik a takarékpénztárak értéke is. A takarékpénztár-szövetségek és tagjaik, a takarékpénztárak gazdasági egységet alkotnak, így a szövetségeknek biztosított előny egyben a schleswig-holsteini takarékpénztárak számára is előnyt jelent. Ezért a takarékpénztár-szövetségek, amelyek gazdasági szempontból teljes mértékben a schleswig-holsteini takarékpénztárakhoz tartoznak, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások kedvezményezettjeinek minősülhetnek.
(258)
Németország és a harmadik felek észrevételei nem oszlatták el a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a kisebbségi részvényeseket nem vonták be megfelelően a tehermegosztásba. A Bizottság véleménye továbbra is az, hogy a HSH feltőkésítésében 2009-ben részt nem vevő kisebbségi részvényesek részesedései nem hígultak fel kellőképpen, mivel a feltőkésítés keretében az állami tulajdonosoknak juttatott részvények száma akkoriban a HSH helytelen értékelésén alapult. Mindemellett a Bizottság rögzíti, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv olyan kiegészítő intézkedéseket tartalmaz, amelyek jelentősen növelik a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonását.
(259)
Különösen a Bizottság által megkövetelt, a kockázati fedezet ellentételezésével kapcsolatos további intézkedések ((202)-(208) preambulumbekezdések) révén növekszik meg a tehermegosztáshoz nyújtott hozzájárulás. A kockázati fedezet kiegészítő ellentételezése, amely a kiegészítő díjból és a részvények formájában történő, 500 millió EUR nagyságú egyszeri kifizetésből tevődik össze, két fő hatással jár. Egyrészt az állami tulajdonosoknak járó ellentételezés abszolút összegének növelése révén csökken a HSH szétosztható nyeresége, és ezáltal a részvényesek szempontjából csökken a HSH értéke. Másrészt az 500 millió EUR nagyságú egyszeri kifizetés a kisebbségi részvényesek jelenlegi 16,8 %-os részesedését 14-15 %-ra hígítja fel (a részvények árának értékelésétől függően).
(260)
A kockázati fedezet ellentételezéséhez kapcsolódó követelményekből eredő hatáson túlmenően a tőkeintézkedések ellentételezésének korlátozása révén (lásd (241)-(244) preambulumbekezdések) tovább javul a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonása. A részvényesek szempontjából a HSH értéke a jövőben végbemenő készpénzáramlásoktól függ, és ezeknek osztalék formájában történő kifizetésére 2014 előtt nem fog sor kerülni. A Bizottságnak a jövőbeli készpénzáramlások menetrendjét illetően előírt korlátozásai ezért tovább erősítik a kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonását.
(261)
A Bizottság azon a véleményen van, hogy bár a kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonását célzó intézkedések a módosított szerkezetátalakítási tervben, valamint a Bizottság által előírt követelmények révén jelentős mértékben javultak, azonban mégsem biztosítják a kisebbségi részvényesek lehető legnagyobb mértékű hozzájárulását a tehermegosztáshoz. Mivel Németországnak nem áll szándékában a tehermegosztás kapcsán további intézkedéseket javasolni, a támogatás nem nyilvánítható a 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Ebből következően a kisebbségi részvényeseknek nyújtott közvetett támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek kellene tekinteni, kivéve, ha olyan újabb feltételeket szabnak meg, amelyek növelik a kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonását.
(262)
A kisebbségi részvényesek által szerzett potenciális előnyre és a megfelelő tehermegosztás szükségességére tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az osztalékfizetési tilalmat meg kell hosszabbítani a 2014. éven túlmenően is. Az osztalékfizetési tilalmat azonban az arányosság biztosítása érdekében korlátozni kell. A Bizottság ehhez kapcsolódóan előírja, hogy a 2015. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakban osztalékot csak a megelőző üzleti év éves bevételének 50 %-áig terjedő mértékben lehet kifizetni. Ezenkívül az osztalékkifizetések ebben az időszakban csak akkor engedhetőek meg, ha középtávon nem veszélyeztetik a Bázel III. megállapodás szerinti, a hitelintézetek szavatoló tőke ellátottságára vonatkozó előírások betartását.
9.2.3.3.3. A kisebbségi részvényesek saját hozzájárulásával és a tehermegosztásba való bevonásával kapcsolatban levont következtetés
(263)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a kisebbségi részvényesek megfelelő saját hozzájárulása, valamint a tehermegosztásba való megfelelő bevonása megvalósítható, és a támogatás így a (262), a (202)-(208) és a (241)-(244) preambulumbekezdésekben felsorolt követelmények teljesítése esetén a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.
9.2.3.4. A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések
(264)
A szerkezetátalakítási közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek a támogatások által okozott versenytorzulások korlátozásához és a bankszektor versenyképességének biztosításához szükséges intézkedéseket kell tartalmaznia. A szerkezetátalakítási közlemény 30. pontja alapján a versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket az életképességét a szerkezetátalakítást követően visszanyert kedvezményezett bank működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. A Bizottság az ilyen intézkedések értékelésénél először abból kell, hogy kiinduljon, hogy milyen mértékűek és jellegűek a bank tevékenységei, illetve mire terjednek ki.
(265)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy az esetleges versenytorzulások korlátozása érdekében javasolt intézkedések nem kellően széles körűek. A módosított szerkezetátalakítási terv ugyanakkor további, az esetleges versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedésekről rendelkezik.
(266)
A módosított szerkezetátalakítási terv az eredeti szerkezetátalakítási tervhez képest jelentősen nagyobb mértékben kívánja csökkenteni a mérlegfőösszeget. A HSH 2014 végéig a konszern mérlegösszegét a 2008. évi mérlegfőösszeghez képest 61 %-kal csökkenti (87). A mérlegfőösszegnek a HSH értékének több mint felével történő csökkentése az igen magas összegű támogatások által előidézett versenytorzulásokat figyelembe véve megfelelő. A körülményeket tekintve ez a csökkentés megfelel a Bizottság hasonló támogatási összegekkel kapcsolatos döntési gyakorlatának. A HSH esetében a szerkezetátalakítás és a mérlegfőösszeg csökkentése különösen fontos a hiányos visszakövetelési rendelkezések következtében előálló nem megfelelő tehermegosztás miatt. A mérlegfőösszeg csökkentése kiegészíti a HSH azon ígéretét, miszerint részesedéseinek többségétől megválik.
(267)
A HSH arra is ígéretet tett, hogy nemzetközi telephelyeinek vagy képviseleteinek számát 21-ről 6-ra, németországi telephelyeinek számát pedig 9-ről 7-re csökkenti. A megmaradó londoni és New York-i telephelyeket, illetve képviseleteket jelentős mértékben leépítik, a luxemburgi telephely pedig kizárólag a szerkezetátalakítási részleg telephelyeként fog működni.
(268)
A HSH ezenkívül vállalta, hogy a szerkezetátalakítás ideje alatt (2014. december 31-ig) lemond a felvásárlásokról (felvásárlási tilalom), és üzleti tevékenységét nem fogja más vállalkozások felvásárlása révén bővíteni. Az esetleges tartományi banki konszolidáció keretében megvalósuló összefonódásokra továbbra is van lehetőség, ha a Bizottság ezeket előzetesen engedélyezi. A szokásos eszközkezelés keretében az adósság-részvény swapügyletek (debt-to-equity swap) és más intézkedések megengedhetőek, kivéve, ha a felvásárlási tilalom megkerülése a céljuk. Abban az esetben, ha az állami tulajdonosok lemondanak a HSH feletti ellenőrzésről, a felvásárlási tilalom csak 3 évig érvényes. A Bizottság véleménye szerint a HSH privatizálása pozitív hatással lenne a HSH életképességére, és hatékony versenyt teremtene. A felvásárlási tilalomnak az eladási határidőn túli fenntartása azonban az esetleges privatizációt meg tudná nehezíteni.
(269)
A HSH kötelezettséget vállalt arra is, hogy olyan további intézkedéseket hoz, amelyek közvetlenül azon piacok versenytorzulásaira irányulnak, amelyeken erős pozícióra tett szert, és amelyeken terjeszkedni kívánt. Teljes mértékben felhagy (88) a légi közlekedési ágazatban nyújtott pénzügyi szolgáltatásokkal, és a légi közlekedési üzletág eszközeit összesen [3-8] milliárd EUR értékben átruházza a szerkezetátalakítási részlegre, illetve [2011-2012] végéig eladja. A HSH ezenkívül jelentős mértékben leépíti a hajózási, az ingatlanfinanszírozási és a vállalati ügyfelekkel kapcsolatos üzleti tevékenységeit. Ennek megfelelően a hajózási üzletág tekintetében - amely üzletágban egyébként a hajófinanszírozások vezető szolgáltatásnyújtójaként nevet szerzett magának, és amelyet tovább kívánt fejleszteni - a szerkezetátalakítás teljes időszakára vállalta, hogy a globális szintű hajófinanszírozás terén új ügyleteinek piaci részesedése nem haladja meg a [ 8] %-ot, és tartózkodik attól, hogy ebben az üzletágban azon három szolgáltató közé tartozzon, amelyek az új ügyletek legnagyobb volumenével rendelkeznek.
(270)
A versenytorzulások korlátozására szolgáló javasolt intézkedések így lényeges javulást mutatnak az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő, a HSH által eddig végrehajtott lépésekhez képest, továbbá megfelelőnek és kielégítőnek tekinthetőek.
9.2.3.5. A szerkezetátalakítással kapcsolatban levont következtetés
(271)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések, ideértve Németországnak az I. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásait is, alkalmasak a HSH hosszú távú életképességének helyreállítására, a HSH részéről megfelelő saját hozzájárulásnak tekinthetőek, és kiegyenlítik a támogatások által előidézett versenytorzulásokat. A Bizottság által az ellentételezésre és a tehermegosztásra vonatkozóan előírt, a II. mellékletben szereplő feltételek esetén a módosított szerkezetátalakítási terv megfelelő és kielégítő tehermegosztásról rendelkezik, és így az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható.
(272)
A Bizottság véleménye szerint a SoFFin által 17 milliárd EUR összegű likviditási garanciák formájában nyújtott támogatás esetében a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásról van szó, ha ezek a garanciák a bankközi piac összeomlása által okozott piaci zavar miatt szükségesek voltak.
10. MÁS RÉSZVÉNYESEK POTENCIÁLIS HASZNA
(273)
A kisebbségi részvényesek úgy érveltek, hogy az eljárási rendelet 7. cikkébe ütközik az eljárás olyan szétválasztása, amelynek során az egyik eljárásban engedélyezik a HSH számára nyújtott közvetlen támogatásokat, a másik eljárásban pedig a kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges közvetett támogatások kérdését vizsgálják. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers vonatkozásában a feltőkésítésről hozott negatív határozat azt eredményezné, hogy a feltőkésítés olyan támogatásnak minősülne, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal. A takarékpénztár-szövetségek véleménye szerint a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonásának kérdésével a Bizottságnak a feltőkésítés kapcsán a tehermegosztás általános értékelésének fényében kell foglalkoznia.
(274)
A Bizottság nem ért egyet azzal, ahogyan a kisebbségi részvényesek az eljárási rendeletet értelmezik. A támogatási ügy szétválasztása jogilag lehetséges, és volt már rá példa, hogy a Bizottság más ügyekben így járt el (89). Ha egy állami támogatási intézkedésnek olyan kedvezményezettjei vannak, akik a jogállásuk miatt eltérő értékelést igényelnek, ami a vizsgálat gyorsaságát és előrehaladását is befolyásolhatja, a hivatalos vizsgálatot az eljárás hatékony lefolytatása érdekében szét lehet választani.
(275)
A Bizottság ezenkívül nem gondolja úgy, hogy a kisebbségi részvényesek mint közvetett kedvezményezettek vonatkozásában a támogatásnak az állami támogatási szabályok alapján eltérő eredményre vezető értékelése befolyásolná ugyanazon támogatásnak a HSH mint közvetlen kedvezményezett tekintetében történő támogatásjogi értékelését (és a támogatás összeegyeztethetőségét). Ezzel kapcsolatban a Bizottság a Bíróság C-382/99. sz. Hollandia kontra (90) Bizottság ügyben hozott ítéletére hivatkozik, amelyben a Bíróság megerősítette a Bizottság azon értékelését, miszerint a kedvezményezettek egyikének nyújtott támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal (mivel összhangban van a de-minimis rendelkezésekkel), egyidejűleg azonban a közvetett kedvezményezettek tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánítható, és ezért vissza kell követelni. A Bizottság megjegyzi, hogy a módosított szerkezetátalakítási terv megfelelő intézkedései révén a HSH vonatkozásában biztosítható a feltőkésítés arányossága, míg a kisebbségi részvényeseknek a részvények túlzottan magas kibocsátási ára révén nyújtott előnyökről külön döntés hozható, és azok külön orvosolhatóak (például azáltal, hogy bevonják a kisebbségi részvényeseket a tehermegosztásba).
(276)
A Bizottság azonban nem lát okot a támogatási ügy szétválasztására, mivel a támogatás különböző aspektusait egy határozat keretében is tárgyalni tudja. Ennek megfelelően a kisebbségi részvényeseknek juttatott esetleges előnyök, ahogyan ez az eljárás megindításáról szóló határozat rendelkező részében is kifejtésre kerül, a nem megfelelő tehermegosztás esetén is értékelhetőek. A Bizottság megállapítja viszont, hogy a kockázati fedezet ellentételezésének módosítása és a tehermegosztást szolgáló további intézkedések révén jelentős mértékben felhígul a kisebbségi részvényesek részvényállománya, és még jobban bevonják őket a tehermegosztásba, aminek eredményeként a PwC értékelésére visszavezethető gyenge pontok oly mértékben enyhülnek, hogy a tehermegosztás újra megfelelő módon alakul. Tekintettel arra, hogy a jelen határozathoz kapcsolódó követelmények révén biztosítva van a megfelelő tehermegosztás, a Bizottság szerint a tehermegosztás messzemenően kielégítő, így ezt az aspektust nem vizsgálja tovább.
11. KÖVETKEZTETÉSEK
(277)
Tekintettel a Németország által a HSH szerkezetátalakítására vonatkozóan előterjesztett kötelezettségvállalási jegyzékre, valamint a Bizottság által az ellentételezés és a tehermegosztás kapcsán Németország számára előírt követelményekre, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a kockázati fedezet összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5. szakaszával. Figyelembe véve a benyújtott módosított szerkezetátalakítási tervet, Németország kötelezettségvállalási jegyzékét, valamint a Bizottság által Németország számára előírt követelményeket, a kockázati fedezetet, a feltőkésítést és a likviditási garanciákat magába foglaló szerkezetátalakítási támogatás összhangban van az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett támogatásjogi kételyei megszűntek.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A 3 milliárd EUR összegű feltőkésítés, a Németország által kockázati fedezet formájában a HSH AG számára rendelkezésre bocsátott 10 milliárd EUR összegű garancia, valamint a Németország által nyújtott likviditási garanciák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(2) A 3 milliárd EUR összegű feltőkésítés, a Németország által kockázati fedezet formájában a HSH AG számára rendelkezésre bocsátott 10 milliárd EUR összegű garancia és a Németország által nyújtott likviditási garanciák formájában megvalósuló támogatás az I. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásokra tekintettel, továbbá a II. mellékletben felsorolt követelmények teljesítése esetén a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Németország vállalja, hogy a 2009. szeptember 1-jén megküldött eredeti szerkezetátalakítási tervet - amelyet legutóbb Németország 2011. július 11-i értesítése szerint módosítottak -, valamint az I. és III. mellékletben szereplő kötelezettségvállalási jegyzéket és a II. mellékletben felsorolt követelményeket a kötelezettségvállalási és követelményjegyzékben meghatározott ütemtervvel teljes összhangban végrehajtja.
3. cikk
Németország a jelen határozat közlésétől számított két hónapon belül értesíti a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a határozat teljesítése érdekében hozott.
4. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Németország köteles haladéktalanul megküldeni a jelen határozat egy példányát a kedvezményezettnek.
Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 20-án.