KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr 138/2011
af 16. februar 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. maj 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse åben mesh-stoffer af glasfibre. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 31. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
(5)
Der blev modtaget 16 besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 86 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i nedenstående betragtning. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som højt.
(6)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af to individuelle eksporterende producenter og én eksporterende producentgruppe, der bestod af fire forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som repræsenterede 42 % af EU-importen i undersøgelsesperioden (UP) som defineret i betragtning 13 nedenfor. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven og gjorde ikke indsigelse.
(7)
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde 12 producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag heraf udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter med hensyn til salg og produktion, som tegner for 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg som defineret i betragtning 59 nedenfor.
(8)
Kun fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremlagde de ønskede oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(9)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle de eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis undersøgelser skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Desuden anmodede en eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven og til de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, samt til de fire EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle de kendte brugere i EU. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter i USA, der som nævnt i indledningsmeddelelsen var foreslået som referenceland, og til producenter i andre mulige referencelande. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og fra den samarbejdsvillige producent, der havde anmodet om en individuel undersøgelse, fra en producent i USA og en producent i Canada, der som forklaret i betragtning 43 nedenfor var under overvejelse som referenceland, fra alle EU-producenterne i stikprøven og fra fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen brugere forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
EU-producenter
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Den Tjekkiske Republik
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungarn
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Tyskland
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Letland
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne importører
-
Masterplast, Ungarn.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Canada som referenceland:
d)
Producent i referencelandet
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada.
3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2 og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99.
(15)
Åben mesh-stoffer er lavet af glasfibergarn og findes i forskellig cellestørrelse og vægt pr. kvadratmeter. De anvendes for det meste som forstærkningsmateriale i byggesektoren (udvendig temperaturisolering, marmor/gulvforstærkning, vægreparationer).
(16)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende producent i Kina, som fremstiller glasfiberskiver, om præcisering af, hvorvidt denne varetype er omfattet af varedefinitionen. EU-erhvervsgrenen blev hørt og var af den opfattelse, at sådanne skiver kan betragtes som varer i efterfølgende produktionsled og derfor ikke nødvendigvis er omfattet af varedefinitionen. Da de oplysninger, der er tilgængelige for Kommissionen, på dette stadie af proceduren endnu ikke muliggør en endegyldig konklusion om varens grundlæggende egenskaber, blev det besluttet foreløbigt at behandle glasfiberskiver som omfattet af definitionen af den pågældende vare, indtil indhentningen af yderligere oplysninger og tilkendegivelser fra de interesserede parter i forbindelse med resten af undersøgelsen er tilendebragt.
2. Samme vare
(17)
Undersøgelsen har vist, at åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Canada, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, stort set har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Generel metode
(18)
Den i det efterfølgende beskrevne generelle metode er blevet anvendt på de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina med henblik på at fastslå, om de praktiserede dumping.
2. Markedsøkonomisk behandling
(19)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
2)
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(21)
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos nedennævnte virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
-
Den fjerde virksomhed i den stikprøveudvalgte gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder er beliggende på De Britiske Jomfruøer og indgik derfor ikke i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(22)
Indledningsvis blev det ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, mens den tredje stikprøveudvalgte eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ikke opfyldte kriterium 2 vedrørende internationale standarder for regnskabsføring. Navnlig konstateredes det, at visse omkostninger, indtægter og regnskaber ikke nøjagtigt afspejlede den finansielle situation for virksomhederne i gruppen. Desuden var regnskabernes ufuldstændighed ikke nævnt i revisionsrapporten.
(23)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina og klagerne. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(24)
Efter offentliggørelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling indkom der kun bemærkninger fra den stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger kunne dog ikke foranledige en ændring af resultaterne på dette område, da de ikke kunne tilbagevise den fremførte kritik, men kun give generelle forklaringer, der gik ud på, at hele gruppen er kontrolleret af en person, og at virksomhederne i gruppen var på vej gennem en overgangsfase med henblik på integrering af forretningen.
(25)
Umiddelbart forud for kontrolbesøgene vedrørende dumping blev der for Kommissionen fremlagt en række påstande, som i et enkelt tilfælde kunne dokumenteres, vedrørende de to eksporterende producenter i Kina, som indledningsvis blev foreslået indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse påstande blev undersøgt i forbindelse med kontrolbesøgene vedrørende dumping.
(26)
For den første eksporterende producents vedkommende gik den fremsatte påstand specifikt ud på, at producenten havde fremlagt forfalskede vedtægter i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og i løbet af kontrolbesøget vedrørende markedsøkonomisk behandling. Kommissionen modtog kopier af de angiveligt ægte vedtægter og den hertil svarende joint venture-kontrakt mellem virksomhedens aktionærer. Ved det første kontrolbesøg vedrørende dumping fremlagde den eksporterende producent en attesteret kopi af sine vedtægter registreret hos de lokale myndigheder; dette var det samme udaterede dokument som det, virksomheden havde vedlagt sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og fremlagt i forbindelse med kontrol på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(27)
Ved en sammenligning af dette dokument med det dokument, Kommissionen havde modtaget, jf. betragtning 25 og 26, blev der konstateret forskelle med hensyn til datering, involverede parter og visse bestemmelser om restriktioner vedrørende ansættelse af arbejdskraft. Der konstateredes desuden forskelle med hensyn til salgsrestriktioner ved sammenligning af den joint venture-kontrakt, der var vedlagt virksomhedens ansøgning om markedsøkonomisk behandling, og den Kommissionen havde modtaget.
(28)
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om, at disse oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Den eksporterende producent kunne i sit svar ikke tilstrækkeligt overbevisende forklare de pågældende forskelle og dermed ikke fjerne tvivlen om det første dokuments autenticitet og om de oplysninger, den eksporterende producent havde afgivet i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling.
(29)
Påstanden vedrørende den anden eksporterende producent omhandlede specifikt forfalskede reviderede regnskaber. Denne påstand blev undersøgt ved kontrol på stedet, og der konstateredes uoverensstemmelser med hensyn til de balancer, der var overført fra de ikke reviderede regnskaber for 2006 til de første reviderede årsregnskaber for 2007. Desuden var der ikke i virksomhedens regnskaber bogført revisionshonorarer og betalinger heraf for 2007 og 2008.
(30)
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om de uoverensstemmelser, der var konstateret ved kontrollen på stedet, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Producenten blev også orienteret om, at disse nye oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18. Den eksporterende producents svar indeholdt ikke nye oplysninger, som kunne bortveje tvivlen vedrørende nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tal, producenten havde fremlagt i sine årsregnskaber. Tværtimod indrømmede den eksporterende producent i sit svar, at der eksisterede to forskellige sæt regnskaber med forskellige tal for 2006, og at virksomhedens regnskaber for 2007 og 2008 indeholdt fejl, som ikke var kommenteret af revisor.
(31)
På baggrund af ovennævnte nye oplysninger fandt Kommissionen, at den første eksporterende producent havde afgivet vildledende oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. På dette grundlag besluttedes det at anvende grundforordningens artikel 18 og at trække det oprindelige forslag om indrømmelse af markedsøkonomisk behandling tilbage.
(32)
For den anden eksporterende producents vedkommende blev det besluttet at nægte markedsøkonomisk behandling på grund af virksomhedens manglende opfyldelse af kriterie 2 i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
3. Individuel behandling
(33)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden ikke desto mindre er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(34)
De tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, såfremt de ikke skulle blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Da grundforordningens artikel 18 fandt anvendelse på den første eksporterende producent, blev denne nægtet individuel behandling. Om den anden eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling.
(35)
For den tredje eksporterende producent (gruppe af virksomheder), om hvem det konstateredes, at den ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, blev det besluttet at indrømme individuel behandling, da det fandtes, at virksomheden opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(36)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Individuel undersøgelse
(37)
Gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om individuel undersøgelse, anmodede også om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, såfremt det ved undersøgelsen skulle blive fastslået, at de ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, og indsendte besvaret ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte tidsfrist.
(38)
De oplysninger, som den virksomhed, der anmodede om individuel undersøgelse, havde angivet i ansøgningsformularen vedrørende markedsøkonomisk behandling, blev ikke verificeret. Dette vil efterfølgende blive undersøgt.
5. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(40)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(41)
Fire samarbejdende eksporterende producenter meddelte, at USA ikke ville være et passende referenceland, eftersom det glasfibergarn, der anvendes her, og som er den vigtigste råvare ved produktionen af den pågældende vare, er af en anden type end det, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter, og dermed dyrere. De foreslog i stedet Tyrkiet eller Thailand anvendt som referenceland, da producenterne af den pågældende vare i disse to lande anvender den samme type glasfibergarn som de kinesiske eksporterende producenter.
(42)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af den pågældende vare i Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand. Kun én af producenterne af den pågældende vare i USA og den eneste producent i Canada besvarede spørgeskemaet.
(43)
Både Canadas og USA's marked blev undersøgt med henblik på at fastslå, om disse lande var velegnede som referencelande. Med hensyn til Canada konstateredes det, at Canada, til trods for at der i landet kun findes en producent af den pågældende vare, har et åbent marked uden importtold, og at konkurrencen på markedet er sikret ved betragtelig import af den pågældende vare fra tredjelande. Desuden konstateredes det, at den canadiske producent fremstiller alle typer af den pågældende vare - til forskel fra producenten i USA, der kun fremstiller en enkelt type af samme vare - hvilket gør det muligt at beregne den normale værdi for hver type af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at Canada foreløbigt kunne anvendes som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi.
(44)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(45)
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(46)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor.
(47)
Den canadiske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(48)
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den canadiske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i Canada og den pågældende vare blev det vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 52.
(49)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), blev SA&G og fortjeneste beregnet på basis af dataene for den canadiske producent.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(50)
For to af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
d) Sammenligning
(51)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik.
(52)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for kvaliteten af input, såsom kemikalier, belægning og råmaterialer (type glasfibergarn). Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende indirekte skatter, søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
6. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(53)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de to stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(54)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(55)
Dumpingmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som gennemsnittet af den dumpingmargen, der var fastsat for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(56)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var omfattet af grundforordningens artikel 18, blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker.
(57)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 86 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat ved at anvende den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(58)
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven (jf. bilag I)
57,7 %
Restdumpingmargen for de ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. SKADE
1. EU-produktion
(59)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 19 producenter i EU. Disse producenter udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Da der blev indsamlet oplysninger eller forelå oplysninger fra alle de 19 producenter, som støttede klagen, vil disse producenter i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«.
(60)
Som anført i betragtning 7 indsendte 12 EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Der blev udtaget en stikprøve bestående af fire producenter, der repræsenterede ca. 70 % af den skønnede samlede EU-produktion.
2. EU-forbruget
(61)
Beregningen af EU-forbruget blev baseret på beløb nævnt i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen og importmængden af den pågældende vare fra Kina og fra tredjelande.
(62)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2006
2007
2008
2009
UP
EU-forbruget i m2
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeks: 2006 = 100
100
120
126
109
112
Kilde: Klagen, suppleret med data fra de samarbejdsvillige virksomheder og fra Eurostat.
(63)
Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EU steg med 12 % i den betragtede periode. Det steg med 26 % mellem 2006 og 2008 og faldt med 17 % mellem 2008 og 2009. I løbet af UP steg forbruget igen en smule. Det midlertidige fald i 2009 kan tilskrives en afmatning på markedet for byggevarer.
3. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(64)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina med 48 % gennem hele den betragtede periode. I takt med udviklingen i forbruget og afmatningen i byggesektoren faldt den igen en smule i 2009. Ikke desto mindre foreligger der en klar langsigtet stigende tendens for denne import, og stigningen i importmængden var meget mere markant end stigningen i EU-forbruget.
2006
2007
2008
2009
UP
Import fra Kina i m2
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeks: 2006 = 100
100
141
154
143
148
Kilde: Eurostat og klagen.
(65)
Den øgede importmængde af den pågældende vare fra Kina blev ledsaget af et fald i den gennemsnitlige importpris, der således faldt med 12 % mellem 2006 og UP.
2006
2007
2008
2009
UP
Prisen på importen fra Kina i euro
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeks: 2006 = 100
100
99
101
89
88
Kilde: Eurostat og klagen.
(66)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land steg med 32 % i den betragtede periode, hvilket i dette tilfælde betyder en stigning på 13 procentpoint. I UP tegnede importen fra det pågældende land sig for en markedsandel på hele 51 %.
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel for importen fra Kina
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indeks: 2006 = 100
100
117
123
131
132
Kilde: Beregning.
b) Virkningen af dumpingimporten på priserne
(67)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende kinesiske producenters gennemsnitlige importpriser sammenlignet med de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignet med cif-importprisen. Sidstnævnte priser blev justeret for importtold og omkostninger efter import. På grund af kvalitetsforskel mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-industrien blev der desuden foretaget endnu en justering af priserne på importen fra Kina. Denne justering afspejler forskelle i parametre såsom maskinretning, retning på tværs af maskinretning, trækbrudstyrke og brudforlængelse, som ikke var fuldt dækket som parametre i forbindelse med varekontrolnummeret.
(68)
I betragtning af justeringen for kvalitet var den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser på mellem 29,5 % og 30,2 % i UP.
4. EU-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(69)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(70)
Det erindres, at Kommissionen som nævnt i betragtning 7 ovenfor udtog en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter (efter salg og produktion).
(71)
Indikatorerne for makroøkonomiske data såsom produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data vedrørende hele EU-erhvervsgrenen (nedenstående tabeller refererer til makrodata som kilde). De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data.
(72)
I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at en del af EU-erhvervsgrenens salg fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Virksomhederne hævdede, at disse transaktioner burde behandles som salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da forbindelserne mellem virksomhederne angiveligt ikke var direkte, og salget fandt sted efter armslængdeprincippet. Imidlertid blev det besluttet foreløbigt at udelukke disse transaktioner fra beregningen af skadesmargenen og fra skadesindikatorerne, idet Kommissionen vil fortsætte sin analyse af disse specifikke salg. Der er gjort undtagelser for salg mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i forbindelse med to af de stikprøveudvalgte virksomheder, i forbindelse med hvilke der kunne redegøres for gensalgsmekanismen, og denne kunne verificeres.
b) Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion i m2
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeks: 2006 = 100
100
112
120
98
96
Kapacitet i m2
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeks: 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapacitetsud-nyttelse
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Kilde: Makroøkonomiske data..
(73)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 4 %. Generelt fulgte produktionen tendensen for forbruget, dvs. en stigning i årene 2006-2008 efterfulgt af et brat fald i 2009 og yderligere et mindre fald i UP. Til forskel fra forbruget forbedredes EU-erhvervsgrenens produktion således ikke i UP, men fortsatte med at falde.
(74)
EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesrate faldt i den betragtede periode med 10 procentpoint fra 77 % i 2006 til 67 % i UP. Det bør imidlertid bemærkes, at dette delvist kan tilskrives den omstændighed, at selve kapaciteten steg en smule som følge af EU-producenternes investeringer.
Lagerbeholdninger
2006
2007
2008
2009
UP
Slutlagre i m2
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeks: 2006 = 100
100
263
330
322
285
Kilde: Makroøkonomiske data.
(75)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger tredobledes næsten i den betragtede periode. Denne tendens falder sammen med faldende mængder for salg og produktion. I forhold til produktionsmængden øgedes lagerbeholdningerne mindre end 4 % i 2006 til over 11 % i UP.
Salgsmængde og markedsandel
2006
2007
2008
2009
UP
Salgsmængde i m2
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeks: 2006 = 100
100
108
110
88
89
EU-erhvervsgrenens markedsandel
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeks: 2006 = 100
100
89
87
81
80
Kilde: Makroøkonomiske data.
(76)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt i løbet af den betragtede periode med 11 %, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 12 procentpoint fra 58 % til 46 % af det samlede EU-forbrug.
(77)
Salgspriser
2006
2007
2008
2009
UP
Salgspriser i euro
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeks: 2006 = 100
100
106
105
99
97
Kilde: Mikroøkonomiske data.
(78)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikkeforretningsmæssigt forbundne parter i EU faldt med 3 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen sænkede ikke sine salgspriser i nævneværdigt omfang med henblik på at konkurrere med dumpingimporten. Dette bidrog imidlertid til et betydeligt tab af markedsandele i løbet af den betragtede periode.
Rentabilitet
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig fortjeneste før skat
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeks: 2006 = 100
100
309
234
166
212
Kilde: Mikroøkonomiske data.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2006
2007
2008
2009
UP
Investeringer (EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Afkast af nettoaktiverne
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Likviditet (EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Kilde: Mikroøkonomiske data.
(79)
Som beskrevet i betragtning 68 ovenfor udøvede importen fra Kina et betydeligt pres på EU-markedet i den betragtede periode. Ikke desto mindre lykkedes det EU-erhvervsgrenen at opretholde en god finansiel situation mellem 2006 og 2007, hvor rentabiliteten steg fra 6 % til 18 %. Rentabiliteten, der derefter begyndte at falde, var i UP på 12 %. Andre finansielle indikatorer, såsom afkastet af aktiver og likviditeten, forblev også positive. EU-erhvervsgrenen indgik med andre ord ikke i aggressiv priskonkurrence med den kinesiske import. I stedet valgte man at påbegynde en omstruktureringsproces, hvor der investeredes i produktionsteknologier med henblik på langsigtet at øge produktets kvalitet og reducere produktionsomkostningerne. Dette skete imidlertid på baggrund af faldende salgsmængder og tab af markedsandele til de kinesiske konkurrenter. Det bør nævnes, at der i forbindelse med ovennævnte beregning af fortjenester ikke blev taget hensyn til visse stikprøveudvalgte producenters ekstraordinært høje omstruktureringsomkostninger. Hvis disse omkostninger blev inddraget, ville EU-erhvervsgrenens rentabilitet være betragteligt lavere. Dette ville påvirke ovennævnte øvrige finansielle indikatorer negativt.
(80)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen stadig i stand til at opretholde et højt investeringsniveau med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og udvikle mere effektive produktionsmetoder. Investeringerne i UP mere end tredobledes i forhold til tallene for 2006.
(81)
EU-erhvervsgrenen fandt ikke evnen til at rejse kapital problematisk i den betragtede periode.
(82)
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2006
2007
2008
2009
UP
Beskæftigelse
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indeks: 2006 = 100
100
96
100
84
79
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat (EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivitet pr. ansat (m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Kilde: Mikroøkonomiske data - undtagen for beskæftigelsen - og makroøkonomiske data.
(83)
Antallet af arbejdstagere i den del af EU-erhvervsgrenen, der fremstiller samme vare, faldt betragteligt (med 21 %) i den betragtede periode. Til trods for det høje lønningsniveau fik EU-erhvevsgrenen fra og med 2008 yderligere reduceret de gennemsnitlige lønomkostninger pr. ansat. Som følge heraf steg produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. ansat, i løbet af den betragtede periode.
c) Dumpingens størrelse
(84)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige i UP.
5. Konklusion vedrørende skade
(85)
Som det klart fremgår af skadesanalysen ovenfor, led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i den betragtede periode med hensyn til salg, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse og markedsandele samt antallet af ansatte, der faldt betydeligt med 21 % som følge af erhvervets omstruktureringsbestræbelser. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af væksten på markedet, der blev fuldstændigt overtaget af den kinesiske import. Stigningen på 48 % i importmængden i den betragtede periode var da også meget højere end stigningen på 12 % i EU-forbruget.
(86)
Det vurderes, at hvis den kinesiske dumpingimport fortsat i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser, vil dette fortsat påvirke salgsmængden negativt og dermed uundgåeligt også forværre EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske situation. På mellemlang sigt forventes de europæiske virksomheders rentabilitet og andre finansielle indikatorer at forværres.
(87)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(89)
I den betragtede periode steg dumpingimporten fra Kina af den pågældende vare med næsten 50 % og opnåede en betydelig andel af EU-markedet. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(90)
Den fortsatte stigning i mængden af dumpingimport blev ledsaget af et betydeligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser. I den betragtede periode var den gennemsnitlige pris for importen fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker ca. 50 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris. Selv efter justering for forskelle i kvalitet var de beregnede underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på ca. 35 % i løbet af UP. Det kan derfor med rimelighed konkluderes, at dumpingimporten var årsag til et vist pristryk i 2009 og i UP, og især til det betragtelige tab af markedsandele, som EU-erhvevsgrenen led i løbet af den betragtede periode.
(91)
I betragtning af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde og faldet i markedsandele, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten volder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Virkningerne af andre faktorer
a) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2006
2007
2008
2009
UP
Eksport i m2
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeks: 2006 = 100
100
82
90
74
75
Kilde: Makroøkonomiske data.
(92)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt i den betragtede periode med 25 %, men udgjorde i gennemsnit kun ca. 8 % af det samlede salg. Betydningen af faldet i eksporten for EU-erhvervsgrenens samlede resultater var således begrænset.
b) Import fra tredjelande
(93)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kan ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen.
c) Virkningerne af krisen i byggesektoren
(94)
Virkningerne af den økonomiske krise i byggesektoren kan klart observeres i dataene vedrørende forbruget fra 2009 og frem. Krisen burde imidlertid have påvirket EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører i samme omfang. I forbindelse med skadesundersøgelsen konstateredes det imidlertid, at importen fra Kina fortsat - også under krisen - fratog EU-erhvervsgrenen markedsandele.
(95)
Desuden strakte krisens negative virkninger på EU-markedet sig kun over en relativt kort periode, idet der allerede i UP var tegn på bedring.
(96)
Således bryder virkningerne af krisen ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(97)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(98)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandele og produktions- og salgsmængder, som fandt sted i den betragtede periode og især i UP. Disse tab, som EU-erhvervsgrenen har lidt, falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
(99)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Generelle bemærkninger
(100)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i det foreliggende tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et fald i salget på EU-markedet og et betydeligt tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen.
(102)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land er sket direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Det skal understreges, at den pågældende vare er en vigtig vare for omsætningen hos de stikprøveudvalgte EU-producenter, da den udgør indtil 40 % af deres omsætning i forbindelse med salg. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation meget sandsynlig på grund af det langvarige pristryk, der er udøvet af dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Ydermere vil de bestræbelser, EU-erhvervsgrenen har udfoldet med henblik på at omstrukturere og forbedre kvaliteten af deres produkt blive fuldstændigt undermineret. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikkeskadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(103)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
3. Importørernes interesser
(104)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. I denne forbindelse skal det bemærkes, at fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører har samarbejdet med undersøgelsen; deres samlede import af den pågældende vare udgjorde 15 % af importen fra Kina i UP.
(105)
På baggrund af data verificeret ved kontrol på stedet for den største af de samarbejdsvillige importørers vedkommende forventes virkningerne af foranstaltningerne for denne virksomhed ikke at blive væsentlige, da den pågældende vare kun udgør en mindre del af virksomhedens omsætning.
(106)
Virksomheden påpegede imidlertid, at EU-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet er lavere end den nuværende efterspørgsel, som angiveligt forventes at vokse. Virksomheden påpegede også, at mulighederne for forsyninger fra tredjelande er begrænsede. Derfor forventer virksomheden forstyrrelser af forsyningen, hvis toldniveauet bliver for højt. I denne henseende bør det bemærkes, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne, der tager højde for kvalitetsforskelle mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, i betragtning af det betydelige prisunderbud ikke forventes at eliminere importen af den pågældende vare fra Kina til EU.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(107)
Der blev sendt spørgeskemaer til 13 kendte brugere. Ingen af disse indsendte imidlertid besvarelser eller besluttede at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort.
(108)
I betragtning af de manglende oplysninger vedrørende den pågældende vares andel af produktionsomkostningerne for varer i efterfølgende produktionsled eller vedrørende andelen af salget af varer i efterfølgende produktionsled i brugernes samlede omsætning, er det ikke muligt på dette stadie af undersøgelsen at bedømme foranstaltningernes virkninger for disse virksomheder. Det manglende samarbejde kan imidlertid ses som et tegn på, at virkningerne er begrænsede for brugerne.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(109)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(110)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
1. Skadestærskel
(111)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(112)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 12 % af omsætningen. Der er tale om den gennemsnitlige fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i årene 2006-2007. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Da målfortjenesten er lig EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste i UP, blev den vejede gennemsnitlige pris ab fabrik anvendt som reference.
(113)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat for hver af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af denne virksomheds importpris som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. De forskelle, der var resultatet af denne sammenligning, blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
(114)
På dette grundlag blev de foreløbige skadesmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Foreløbig skadesmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
I overensstemmelse den metode, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen, beregnedes skadesmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, der ikke indgik i stikprøven, som et vejet gennemsnit af den, der var fastsat for de to stikprøveudvalgte eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(116)
I overensstemmelse med metoden til beregning af dumpingmargenen blev den landsdækkende skadesmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina samt for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var underlagt artikel 18, beregnet ved at anvende den højeste af de margener, der var beregnet for de to eksporterende producenter, der var indrømmet individuel behandling.
(117)
På dette grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige skadesmargen på basis af stikprøven og den landsdækkende skadesmargen følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
68,2 %
Restdumpingmargen for ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(118)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(119)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(120)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(121)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(122)
De fastlagte dumping- og skadesmargener og den midlertidige antidumpingtold er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Restmargen for ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(123)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99 (Taric-kode 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 og 7019909950), og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Virksomheder anført i bilag I
57,7
B008
Alle andre virksomheder
62,9
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
A BIZOTTSÁG 138/2011/EU RENDELETE
(2011. február 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. május 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (2) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK, Kína vagy érintett ország) származó egyes üvegszál szitaszöveteknek az Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárást annak nyomán indították meg, hogy 2010. április 6-án panaszt nyújtott be a Saint-Gobain Vertex s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, a Valmieras „Stikla Skiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek termelése az egyes üvegszál szitaszövetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat és Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. A Bizottság emellett értesítette az Amerikai Egyesült Államok (USA), Kanada, Horvátország, Törökország és Thaiföld egyes gyártóit, mivel ezek az országok merültek fel lehetséges analóg országokként. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(4)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli exportáló gyártót, valamint uniós importőrt és gyártót felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtsanak alapvető tájékoztatást az érintett termékkel kapcsolatos, a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszak során végzett tevékenységeikről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott.
(5)
A mintavételre tizenhat válasz érkezett olyan kínai exportáló gyártóktól, akik az Unió behozatalának 86 %-át fedezték az alább meghatározandó vizsgálati időszak alatt. Az együttműködés tehát nagymértékűnek tekinthető.
(6)
Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság az exportáló gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott mintát két egyéni exportáló gyártó és egy - négy kapcsolatban álló vállalatból álló - exportáló gyártó csoport alkotja, amelyek az Unióba irányuló behozatal 42 %-át jelentik az alábbi (13) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a minta kiválasztásával kapcsolatban konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és azok nem emeltek kifogást.
(7)
Az uniós gyártók oldaláról tizenkét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Ennek alapján a Bizottság az értékesítés és a gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártót választotta be a mintába, amelyek az uniós ágazat összes értékesítésének 70 %-át képviselik az alábbi (59) preambulumbekezdés meghatározása szerint.
(8)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megjelölt határidőn belül csak négy független importőr nyújtotta be a kért adatokat. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a független importőrök körében nincs szükség mintavételre.
(9)
Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint piacgazdasági elbánást kért, illetve egyéni elbánást arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezenkívül egy exportáló gyártó, azaz egy kapcsolatban álló vállalatokból álló csoport, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdése szerint.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak, a mintában nem szereplő exportáló gyártónak, amely egyedi vizsgálatot kért, a mintában szereplő négy uniós gyártónak, a négy együttműködő független importőrnek, valamint az összes ismert uniós felhasználónak. Emellett kérdőívet küldtek néhány egyesült államokbeli gyártóknak, mivel az USA volt az eljárás megindításáról szóló értesítésben javasolt analóg ország, valamint egyéb lehetséges analóg országok gyártóinak is. Válasz érkezett a kérdőívekre a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól és az egyedi vizsgálatot kérelmező együttműködő gyártótól, egy egyesült államokbeli gyártótól és egy kanadai gyártótól - Kanada, ahogyan ezt a (43) preambulumbekezdés említi, lehetséges analóg országként merült fel -, továbbá valamennyi, mintába felvett uniós gyártótól és négy független importőrtől. Felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, és nem jelentkeztek a vizsgálat folyamán.
(11)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint a kárt okozó dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyén:
(a)
Kínai exportáló gyártók:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
(b)
Uniós gyártók
-
Saint Gobain Vertex s.r.o., Cseh Köztársaság
-
Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó, Magyarország
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Németország
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettország
(c)
Független importőrök
-
Masterplast, Magyarország
(12)
Mivel a rendes értéket olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok üzemeiben tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy a Kanadából mint analóg országból származó adatok alapján megállapítsák a rendes értéket:
(d)
Az analóg országbeli gyártó:
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Vizsgálati időszak
(13)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) terjedt ki. Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az érintett termék a Kínából származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó, üvegszálakból készült szitaszövet, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2 (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Az üvegszálakból készült szitaszövet üvegszál fonálból készül, és különböző szemnagyságokban és fajlagos tömegben megtalálható. Leginkább az építőipari ágazatban, erősítő anyagként használják (külső hőszigetelés, márvány-/padlózatmegerősítés, falak javítása).
(16)
Az eljárás megindítása után egy kínai exportáló gyártó, amely üvegszál korongokat készít, felvilágosítást kért, hogy ez a terméktípus is beletartozik-e a termékmeghatározás körébe. A Bizottság konzultált az uniós ágazattal, amelynek a véleménye az volt, hogy az ilyen korongok a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) terméknek tekinthetők, és ezért nem fedi őket szükségszerűen a termékmeghatározás. Miután az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk még nem teszik lehetővé, hogy az érintett termék alapvető jellegzetességeiről végső következtetésekre jusson, a Bizottság úgy döntött, hogy az üvegszál korongokat ideiglenesen a termék részeként kezelik, amíg az érdekelt felektől esetleges további információk és megítélések nem érkeznek a vizsgálat hátralévő részében.
2. Hasonló termék
(17)
A KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Kanada belföldi piacán gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre, továbbá az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített üvegszál szitaszövetekre nézve megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alapvető alkalmazásaik azonosak. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Általános módszertan
(18)
Az alább leírt általános módszertant alkalmazták a KNK együttműködő exportáló gyártóira annak megállapítása érdekében, hogy alkalmaztak-e dömpinget vagy sem.
2. Piacgazdasági elbánás
(19)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik;
2.
a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások;
4.
a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak; valamint
5.
a valutaváltás piaci árfolyamon történik.
(20)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló gyártó piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül kitöltötte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.
(21)
A Bizottság valamennyi fent említett, a mintában szereplő exportáló gyártó tekintetében felkutatta a szükségesnek ítélt információkat, valamint az alábbi vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
A mintába negyedik kapcsolatban álló csoporttagként felvett vállalat a Brit Virgin-szigeteken található, ezért nem került bele a piacgazdasági elbánásra vonatkozó értékelés körébe.
(22)
A vizsgálat eredetileg megállapította, hogy két, a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártó teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt összes követelményt a piacgazdasági elbánás megadásához, míg a harmadik, mintába felvett exportáló gyártó, amely egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja, nem teljesítette a nemzetközi számviteli szabályokra vonatkozó 2. kritériumot. Különösen arra derült fény, hogy egyes költségek, bevételek és elszámolások nem tükrözték pontosan a csoportba tartozó vállalatok valóságos pénzügyi helyzetét. Ezenkívül a könyvelés hiányosságait az auditjelentés nem is említette meg.
(23)
A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amenynyiben erre konkrét okaik vannak.
(24)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után csak attól a mintába felvett exportáló gyártói csoporttól érkeztek észrevételek, amely nem kapta meg a piacgazdasági elbánást. A beérkezett észrevételek miatt azonban nem kellett változtatni a megállapításokon, mert azok nem cáfolták a hiányosságokat, csak általános magyarázatokat adtak arról, hogy a csoport egészét egyetlen magánszemély irányítja, és hogy a csoportba tartozó vállalatok egy integráció felé vezető átmeneti szakaszban vannak.
(25)
Közvetlenül a dömpingellenőrző látogatások előtt az egyik esetre vonatkozóan dokumentumokkal igazolt állításokat nyújtottak be a Bizottsághoz arra a két kínai exportáló gyártóra vonatkozóan, amelyeknek eredetileg a piacgazdasági elbánás megadását javasolta. Ezeket az állításokat az ellenőrző látogatások során megvizsgálták.
(26)
Az első exportáló gyártóra vonatkozó állítás konkrétan azt tartalmazta, hogy az kérelmében és az ellenőrző vizsgálat során is hamis társasági alapszabályt tüntetett fel A Bizottság megkapta az állítólagos valódi alapszabályt és a megfelelő, a cég részvényesei között megkötött közös vállalkozásról szóló szerződést. A dömpingellenőrző látogatáson az exportáló gyártó a helyi hatóságnál nyilvántartott alapszabályának hiteles másolatát adta át, amely ugyanaz a dátumot nem viselő dokumentum volt, mint amelyet a cég a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében, valamint az ezzel kapcsolatos helyszíni vizsgálat alkalmával nyújtott be.
(27)
E dokumentumot a (25) és (26) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottságnak benyújtott dokumentummal összehasonlítva kiderült, hogy eltérések vannak a dátumok, az érintett felek és a munkaerő-felvételre vonatkozó megszorításokról szóló egyes rendelkezések között. További eltéréseket találtak értékesítési megszorítások tárgyában a vállalkozás által a piacgazdasági elbánás iránti kérelemmel benyújtott, illetve a Bizottság által később megkapott közös vállalkozásról szóló szerződés között.
(28)
A Bizottság levelet küldött az exportáló gyártónak, amelyben tájékoztatta, hogy ezek az adatok az alapszabály 18. cikkének alkalmazásához vezethetnek, és megkérte, hogy tegye meg észrevételeit. Az exportáló gyártó válasza nem szolgáltatott olyan elégséges magyarázatot az eltérésekről, amely megszüntette volna a kétségeket az eredetileg beadott dokumentumok hitelességével és a cég által benyújtott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemben megadott információkkal kapcsolatban.
(29)
A második exportáló gyártóra vonatkozó állítások különösen egyes meghamisított könyvvizsgált elszámolásokra vonatkoztak. Ezt az állítást is megvizsgálták a helyszínen, és ellentmondásokat találtak a 2006-os nem auditált elszámolásokból az első 2007-es auditált pénzügyi kimutatásokba átvezetett egyenlegekben. Emellett a cég könyvelésében sem a 2007-es, sem a 2008-as évre vonatkozóan nem szerepel auditköltség vagy kifizetés.
(30)
Ennek az exportáló gyártónak is írt a Bizottság, tájékoztatta a helyszínen talált ellentmondásokról, és kérte, hogy tegye meg ezzel kapcsolatos észrevételeit. Ezt a gyártót szintén tájékoztatták arról, hogy az új megállapítások az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatják maguk után. Az exportáló gyártó válasza nem szolgált olyan újabb információkkal, amelyek eloszlatták volna a kételyeket a pénzügyi kimutatásaiban szereplő összegek helytállóságával és teljességével kapcsolatban. Éppen ellenkezőleg: válaszában az exportáló gyártó elismerte, hogy két különböző elszámolás létezik, amelyek 2006-ra vonatkozóan különböző összegeket tartalmaznak, valamint, hogy a 2007-es és 2008-as elszámolásaiban voltak olyan tévedések, amelyekre nem tért ki az audit jelentés.
(31)
Az ismertetett új megállapítások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az első exportáló gyártó félrevezető információkat nyújtott a vizsgálat során. Ennek alapján úgy határozott, hogy az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza, és visszavonja az eredeti javaslatot, amely szerint e gyártónak piacgazdasági elbánás járna.
(32)
A második exportáló gyártóra nézve a Bizottság szintén a piacgazdasági bánásmód elutasítása mellett döntött, mert az nem tett eleget az elbírálás 2. szükséges kritériumának.
3. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben az egész országra kiterjedő vámot kell kivetni, kivéve azokat a vállalatokat, amelyek képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes kritériumnak megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(34)
A három, mintába felvett és piacgazdasági elbánásért folyamodó exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A fent ismertetett megállapítások alapján az első exportáló gyártóra az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, és ezért az egyéni elbánást visszautasították. A második exportáló gyártó megfelelt az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ezért egyéni elbánásban részesülhet.
(35)
A harmadik exportáló gyártó (vállalatcsoport) esetében, amely nem elégítette ki a piacgazdasági elbánás megadásához szükséges feltételeket, az egyéni elbánás megadása mellett döntöttek, mivel úgy találták, hogy a cég megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(36)
A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két kínai exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, amelyhez tartoznak a következők:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Egyéni vizsgálat
(37)
A mintába nem foglalt kapcsolatban álló vállalatok csoportja, amely egyedi vizsgálatot kért, egyúttal piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet a megadott határidőn belül benyújtotta.
(38)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó űrlapon egyéni vizsgálatot kérő vállalat által benyújtott információkat a Bizottság nem ellenőrizte. Ezek ellenőrzésére egy későbbi időpontban kerül sor.
5. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.
(40)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat kívánja alkalmazni megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban.
(41)
Négy együttműködő exportáló gyártó úgy nyilatkozott, hogy az USA nem megfelelő analóg ország, mivel az általa használt üvegszál fonal, amely az érintett termék előállításának fő nyersanyaga, más típusú üvegből van, mint a kínai exportáló gyártók által használt, és ezért drágább is. Azt javasolták, hogy Törökország és Thaiföld léphetne a helyébe, mert az e két országban használt üvegszál fonal típusa megegyezik a kínai exportáló gyártók által használttal.
(42)
A Bizottság megvizsgálta, hogy más országok analóg országként való kiválasztása indokolt lenne-e, és kérdőívet küldött az érintett termék gyártóinak Kanadába, Horvátországba, Törökországba és Thaiföldre. A kérdőívre csak egy USA-beli és az egyetlen kanadai gyártó válaszolt.
(43)
A Bizottság mindkét ország piacait megvizsgálta, hogy meghatározza, megfelelnek-e az analóg országként való kiválasztás kritériumainak. Kanadával kapcsolatban - noha az érintett terméket csak egyetlen gyártó állítja elő - a Bizottság úgy találta, hogy az ország nyitott piaccal rendelkezik, behozatali vám nincsen, és a piacon a versenyt az érintett terméknek több harmadik országból való jelentős mérvű behozatala biztosítja. Emellett kiderült, hogy a kanadai gyártó a hasonló termék minden típusát előállítja, szemben az USA-beli gyártóval, amely csak egyet, és ez lehetővé teszi a rendes érték kiszámítását az érintett termék minden egyes típusa tekintetében. A vizsgálat kimutatta, hogy Kanadát ideiglenesen megfelelő analóg országnak lehet tekinteni a rendes érték megállapítása céljából.
(44)
Az együttműködő kanadai gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani.
(45)
Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Kanada megfelelő analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.
(47)
A kanadai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az együttműködő kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva.
(48)
A vizsgálati időszakban a belföldi piacon a független vevőknek történt értékesítések a kanadai gyártó által előállított valamennyi típusú hasonló termék tekintetében a rendes kereskedelmi forgalomban zajlottak. Ugyanakkor a Kanadában gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából származó érintett termék közötti minőségi különbségek miatt indokoltabbnak találták a rendes érték számtani képzését - lásd az (52) preambulumbekezdést -, hogy figyelembe lehessen venni a különbségeket, és tisztességes összehasonlítást lehessen végezni.
(49)
Az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegét a kanadai gyártótól kapott adatok alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint.
c) Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók számára
(50)
Mivel két, a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az Unióba az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
d) Összehasonlítás
(51)
A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson hasonlították össze.
(52)
A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A rendes értéket a felhasznált anyagok - vegyszerek, bevonatok és nyersanyagok (a fonalakhoz felhasznált üvegtípus) - minőségi különbségeinek megfelelően is kiigazították. További kiigazításokat alkalmaztak szükség esetén a közvetett adókra, tengeri szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, valamint bankköltségekre és jutalékokra tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg.
6. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(53)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg országra megállapított rendes érték súlyozott átlagának és az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlításával történt a fenti megállapításoknak megfelelően.
(54)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban lévő Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(55)
A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint.
(56)
A többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy Unióba történő, az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival.
(57)
Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 86 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártónál megállapított legnagyobb különbözet felhasználásával történt.
(58)
Ennek alapján a minta ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözete és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A dömpingkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében (lásd I. melléklet)
57,7 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében
62,9 %
D. KÁR
1. Az uniós gyártás
(59)
A vizsgálati időszak során 19 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. E gyártók képviselik a teljes uniós termelést az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében. Mivel mind a 19 gyártó, amelyek a panaszt támogatták, szolgáltatott információkat, ezeket a továbbiakban uniós gazdasági ágazat néven szerepelnek.
(60)
Mint ahogyan a fenti (7) preambulumbekezdés is említi, tizenkét uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A kiválasztott négy gyártóból álló minta a becsült uniós gyártás mintegy 70 %-át képviseli.
2. Az uniós fogyasztás
(61)
Az uniós fogyasztás kiszámítása olyan számadatokon alapult, amelyeket a panasz tartalmazott, és amelyeket a vizsgálatban együttműködő gyártók és importőrök által szolgáltatott, ellenőrzött adatokkal egészítettek ki. Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék Kínából és harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg.
(62)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az EU fogyasztása négyzetméterben
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Forrás: a panaszban szereplő adatok, valamint az együttműködő vállalatok által szolgáltatott adatok és Eurostat-adatok.
(63)
A figyelembe vett időszakban 12 %-kal nőtt az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása az Unió területén. 2006 és 2008 között 26 %-kal nőtt, majd 2008 és 2009 között 17 %-kal csökkent. A vizsgálati időszak alatt a fogyasztás ismét enyhén nőtt. A 2009-es időszakos csökkenés az építőipari piacok visszaesésének tulajdonítható.
3. Az érintett országból származó behozatal
a) Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(64)
Az érintett termék KNK-ból származó behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 48 %-kal nőtt. A fogyasztási trendeket és az építőipari ágazat visszaesését követően 2009-ben enyhén csökkent. A behozatalok hosszú távú emelkedő tendenciája azonban nyilvánvaló, és az importvolumen növekedése is nagyobb mértékű volt, mint az uniós fogyasztásé.
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kínai behozatal négyzetméterben
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006 = 100
100
141
154
143
148
Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok.
(65)
A KNK-ból származó érintett termék behozatalának növekvő volumenével párhuzamosan az átlagos importár csökkent, 2006 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal esett vissza.
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kínai importárak euróban
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006 = 100
100
99
101
89
88
Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok.
(66)
Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése a vizsgált időszakban 32 %-kal nőtt, ami ebben az esetben majdnem 13 százalékpontos növekedésnek felel meg. A vizsgálati időszakban az érintett országból érkező import piaci részesedése elérte az 51 %-ot.
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A kínai behozatal piaci részesedése
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006 = 100
100
117
123
131
132
Forrás: számítás.
b) A dömpingelt behozatal hatása az árakra
(67)
Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban az együttműködő kínai exportáló gyártók importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze a mintavételben szereplő uniós gyártók áraival. A mintában szereplő uniós gyártók árait nettó gyártelepi paritásra igazították, és összevetették a CIF-importárakkal. Az utóbbi árakat a behozatali vámra és a behozatal utáni költségekre tekintettel kiigazították. Emellett a KNK-ból importált érintett termék és az uniós ágazat által termelt hasonló termék közötti minőségi különbségek miatt további minőségi szempontú kiigazítást végeztek a kínai importárakon. Ez a kiigazítás olyan paraméterek különbségeit tükrözi, mint a hosszirányú és keresztirányú szakítószilárdság és nyúlás, amelyeket a termékkód teljes mértékben nem fedett le.
(68)
Figyelembe véve a minőségi szempontú kiigazítást, az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 29,5 % és 30,2 % között volt a vizsgálati időszakban.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
a) Előzetes megjegyzések
(69)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(70)
Emlékeztetni kell arra, hogy - amint az a (7) preambulumbekezdésben is szerepel - a Bizottság által kiválasztott minta az értékesítés és gyártás szempontjából legnagyobb négy uniós gyártóból állt.
(71)
A makrogazdasági adatokra vonatkozó mutatók - termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés stb. - az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoznak (az alábbi táblázatok forrásai a makroadatok). A további mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkozunk.
(72)
A vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítése részben kapcsolatban álló vállalatokon keresztül zajlott. A vállalatok szerint ezeket a tranzakciókat független vevőknek történő eladásoknak kellene tekinteni, mivel szerintük nincs közvetlen kapcsolat a cégek között, és az értékesítés a szokásos piaci feltételekkel történt. Ideiglenesen azonban a Bizottság úgy határoz, hogy ezeket a tranzakciókat kizárja a kárkülönbözeti számításokból és a kármutatókból is, mert további elemzést kíván folytatni velük kapcsolatban. Kivételt tettek két mintába vett cég közötti kapcsolódó értékesítésekkel, amelyeknél a viszonteladási mechanizmust megmagyarázták, és az ellenőrizhető volt.
b) Kármutatók
Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Termelés négyzetméterben
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006 = 100
100
112
120
98
96
Kapacitás négyzetméterben
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapacitáskihasználás
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Forrás: makroadatok.
(73)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 4 %-kal esett vissza. Általában véve a termékkibocsátás követte a fogyasztási trendet, azaz a 2006-2008 közötti növekedés után 2009-ben erős visszaesés, majd a vizsgálati időszak alatt ismét enyhe növekedés volt tapasztalható. A fogyasztással szemben így az uniós ágazat termelése nem állt helyre, hanem tovább csökkent a vizsgálati időszak alatt.
(74)
Az uniós ágazat kapacitáskihasználásának mértéke a figyelembe vett időszakban 10 százalékponttal csökkent, a 2006-os 77 %-ról a vizsgálati időszakbeli 67 %-ra. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez részben annak tulajdonítható, hogy maga a kapacitás nőtt enyhén az uniós gyártók beruházásainak eredményeként.
Készletek
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Zárókészlet négyzetméterben
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006 = 100
100
263
330
322
285
Forrás: makroadatok.
(75)
Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban csaknem megháromszorozódott. Ez a trend az értékesítés és a gyártás csökkenő volumenével egyidejű. A gyártási volumenhez képest a készletek a 2006-os nem egészen 4 %-ról 11 % fölé emelkedtek a vizsgálati időszak alatt.
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene négyzetméterben
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006 = 100
100
108
110
88
89
Az uniós gazdasági ágazat értékesítésének piaci részesedése
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006 = 100
100
89
87
81
80
Forrás: makroadatok.
(76)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkent, ennek eredményeként 12 százalékpontos piaci részesedésvesztés következett be, azaz az uniós összfogyasztás 58 %-áról 46 %-ára esett vissza.
(77)
Eladási árak
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Eladási árak euróban
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006 = 100
100
106
105
99
97
Forrás: mikroadatok.
(78)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a független álló uniós feleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat nem csökkentette jelentősen eladási árait annak érdekében, hogy versenyképes maradjon a dömpingelt behozatalhoz képest. Ez azonban hozzájárult a jelentős piaci részesedésvesztéshez a figyelembe vett időszak során.
Nyereségesség
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Adózás előtti átlagos nyereség
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006 = 100
100
309
234
166
212
Forrás: mikroadatok.
Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások (euro)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Nettó eszközállomány megtérülése
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Pénzáramlás (euro)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Forrás: mikroadatok.
(79)
Amint az a fenti (68) preambulumbekezdésben is szerepel, a figyelembe vett időszakban a kínai behozatal jelentős nyomást gyakorolt az uniós piac áraira. Az uniós ágazat ennek ellenére még jó pénzügyi helyzetben volt 2006-2007 között, amikor a nyereségesség 6 %-ról 18 %-ra nőtt. Később a nyereségesség csökkenni kezdett, és a vizsgálati időszakban 12 %-on állapodott meg. Más pénzügyi mutatók, például a nettó eszközarányos jövedelmezőség és a pénzáramlás is pozitív maradt. Más szóval az uniós gazdasági ágazat nem szállt agresszív árversenybe a kínai behozatallal. Ehelyett inkább szerkezetátalakítási folyamatba kezdett, új gyártási technológiákba fektetett be a termékei minőségének javítása és a hosszú távú gyártásiköltség-csökkentés érdekében. Ez azonban az értékesítési volumen csökkenésével és a piaci részesedések egy részének elveszítésével járt a kínai konkurencia javára. Meg kell jegyezni, hogy a fenti nyereségességszámítás nem veszi figyelembe a rendkívüli szerkezetátalakítási költségeket, amelyekről egyes mintában szereplő gyártók számoltak be. Ha ezeket a költségeket is figyelembe vesszük, az uniós ágazat nyereségessége jóval alacsonyabb lenne. Ez tehát kedvezőtlenül befolyásolná a fent felsorolt egyéb pénzügyi mutatókat.
(80)
A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat továbbra is nagyarányú beruházásokat tudott fenntartani; ezzel az volt a célja, hogy csökkentse a gyártási költségeket és hatékonyabb gyártási módot fejlesszen ki. A vizsgálati időszakban a beruházások több mint háromszorosukra emelkedtek a 2006. évi adatokhoz képest.
(81)
A tőkebevonási képesség nem merült fel az uniós gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak folyamán.
(82)
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006 = 100
100
96
100
84
79
Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euró)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Egy munkavállalóra jutó termelékenység
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Forrás: mikroadatok, kivéve a foglalkoztatást (makroadatok).
(83)
Az uniós gazdasági ágazatban a hasonló termék gyártásában foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen, 21 %-kal csökkent. A fizetések magas szintje ellenére az uniós gazdasági ágazat 2008-tól kezdve csökkentette az egy foglalkoztatottra jutó átlagos bérköltséget. Ennek eredményeként az egy munkavállalóra jutó teljesítményben kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszak alatt nőtt.
c) A dömping mértéke
(84)
Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása a vizsgálati időszak alatt nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(85)
Amint a fenti kárelemzésből nyilvánvalóan kitűnik, a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségeket szenvedett az értékesítési és termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a piaci részesedés és az alkalmazottak száma terén egyaránt; ez utóbbi az ágazat szerkezetátalakítási erőfeszítéseinek következtében jelentősen, 21 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a piac növekedését, és azt teljes egészében a kínai behozatal vette át. Az importvolumen 48 %-os növekedése a figyelembe vett időszakban valóban sokkal nagyobb, mint az uniós fogyasztás 12 %-os növekedése.
(86)
Úgy ítélhető meg, hogy a kínai dömpingelt behozatal folyamatos, jelentős áralákínálása az uniós ágazat áraival szemben továbbra is kedvezőtlen hatást fog gyakorolni az uniós ágazat értékesítési volumenére, és ennélfogva - elkerülhetetlenül - pénzügyi és gazdasági helyzetére is. Középtávon az várható, hogy az európai vállalatok nyereségessége és egyéb pénzügyi mutatói rosszabbodni fognak.
(87)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(88)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal olyan kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely már jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek egyidejűleg kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak; a vizsgálatra annak elkerülése érdekében került sor, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt is a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(89)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala közel 50 %-kal nőtt meg, és jelentős piaci részesedésre tett szert az uniós piacon. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat - amely az egyetlen jelentős versenytársat jelenti az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható - gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott.
(90)
A dömpingelt behozatal folyamatos növekedésével egyidejűleg jelentős áralákínálás volt tapasztalható az uniós gazdasági ágazat áraival szemben. A figyelembe vett időszakban az Eurostat importstatisztikáiból származó adatok szerint az átlagos kínai behozatali ár mintegy 50 %-kal volt alacsonyabb, mint az uniós átlagár. Az egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártók kiszámított alákínálási különbözetei még a minőségi különbségek miatt elvégzett kiigazítás után is 35 % körül mozogtak a vizsgálati időszakban. Ebből okkal leszűrhető, hogy az árak visszaesése 2009-ben és a vizsgálati időszakban a dömpingelt importok miatt következett be, és elsősorban az is, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedéscsökkenést tapasztalt.
(91)
Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.
3. Az egyéb tényezők hatásai
a) Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2006
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Export négyzetméterben
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006 = 100
100
82
90
74
75
Forrás: makroadatok
(92)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós ágazat exportvolumene 25 %-kal csökkent, de a kivitel az összes értékesítésnek csak átlagosan 8 %-át tette ki. Ezért a csökkenő kivitel az uniós ágazat teljesítményére csak meglehetősen korlátozott hatást gyakorolt.
b) Harmadik országokból származó behozatal
(93)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
c) Az építőipari ágazat válságának hatása
(94)
Az építőipari ágazat válságának hatása 2009-től kezdve világosan megmutatkozik a fogyasztási adatokban. A válságnak azonban az uniós ágazatot és a kínai exportőröket egyformán kellett volna érintenie. A kár kivizsgálása azonban megmutatta, hogy a kínai behozatal továbbra is, még a válság ideje alatt is növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.
(95)
Emellett a válság viszonylag rövid ideig gyakorolt negatív hatást az uniós piacra, mivel már a vizsgálati időszak alatt megmutatkoztak a helyreállás jelei.
(96)
A válság hatása tehát nem bontotta meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós ágazat által elszenvedett kár között.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(97)
A fentiek alapján ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta.
(98)
A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt megvizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben a figyelembe vett időszak alatt és különösen a vizsgálati időszak alatt bekövetkezett súlyos veszteségekre. Ezek az uniós gazdasági ágazatot ért veszteségek időben egybeesnek az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala volumenének növekedésével.
(99)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen megkülönböztette és elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Általános észrevételek
(100)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján arra lehetne következtetni, hogy az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása ebben az esetben ellentétes lenne az Unió érdekével. E célból és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság mérlegelte a bevezetendő intézkedéseknek az eljárásban érintett valamennyi félre gyakorolt hatását, valamint annak a következményeit is, ha nem fogadnak el intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(101)
A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal miatt károsodott. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelt növekedése és jelenléte csökkentette az értékesítéseket az uniós piacon, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat jelentősen veszített piaci részesedéséből.
(102)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. Hangsúlyozni kell, hogy az érintett termék a mintában szereplő uniós gyártók forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk legalább 40 %-át képviseli. Intézkedések hiányában nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete tovább romlik, mivel a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal hosszantartó nyomást gyakorol az uniós piac áraira. Emellett az uniós gazdasági ágazatnak a szerkezetátalakításra és a termékek minőségének javítására tett erőfeszítései is teljesen kárba vesznének. Az intézkedések meghozatala a behozatali árat ismét egy kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet.
(103)
Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná.
3. Az importőrök érdeke
(104)
Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. E tekintetben megjegyzendő, hogy négy független importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a vizsgálati időszak alatt a KNK-ból érkező behozatal 15 %-át képviselték.
(105)
A helyszínen ellenőrzött adatok szerint az együttműködő importőrök legnagyobbika számára nem lenne jelentős az intézkedések cégre gyakorolt hatása, mert az érintett termék csak kis részét teszi ki a forgalmának.
(106)
Ezzel együtt a vállalat rámutatott arra, hogy az uniós ágazat termelési összkapacitása kisebb, mint a jelenlegi kereslet, amely állítólag növekedni is fog. Arra is rámutatott, hogy a harmadik országokbeli beszerzési források korlátozottak. Emiatt ellátásbeli zavarokra számít, amennyiben a vámok túlságosan magasak lesznek. E tekintetben megjegyzendő, hogy a jelentős áralákínálásra tekintettel az intézkedések javasolt szintje - amely figyelembe veszi a KNK-ból behozott érintett termék és az unió gazdasági ágazata által előállított hasonló termék közötti minőségi különbségeket - várhatóan nem fogja megszüntetni az érintett termék KNK-ból az Unióba érkező behozatalát.
4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(107)
13 ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Ezek egyike sem nyújtott be azonban választ, és nem határozott úgy, hogy együttműködik az eljárásban. Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek sem nyújtottak be észrevételeket.
(108)
Ezért, mivel nincsenek információk arról, mekkora az érintett termék része a termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő (downstream) termékek gyártási költségében, sem pedig arról, hogy mekkora a downstream termékek értékesítésének aránya a felhasználók teljes forgalmához képest, a vizsgálat jelenlegi szakaszában nem állapítható meg, mekkora lenne az ilyen intézkedések hatása e vállalatokra. Az együttműködés hiánya azonban azt is jelentheti, hogy a felhasználókra az intézkedések nemigen gyakorolnának hatást.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(109)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint - összességében nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen szólnának.
G. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(110)
A dömpinggel, az abból származó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni az érintett termék Kínából származó behozatalaira a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott további károk megelőzése érdekében.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(111)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések mértékének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.
(112)
A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 12 %-a volt. Ennyi volt az uniós gazdasági ágazat átlagos nyeresége 2006-2007-ben. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint óvatos becslés eredménye, és nem túl magas. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat számára a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. Mivel a nyereségcél megegyezik az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti tényleges nyereségével, a súlyozott gyártelepi átlagárat vették figyelembe mint referenciát.
(113)
A szükséges áremelkedést ezt követően minden együttműködő és egyéni elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó esetében az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított, súlyozott átlagos vállalati importárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki.
(114)
Ennek alapján az ideiglenes kárkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes kárkülönbözet
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszerrel összhangban a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók kárkülönbözetét a két egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő exportáló gyártó súlyozott átlagát véve számították ki.
(116)
A dömpingkülönbözet kiszámításához használt módszer nyomán a többi együtt nem működő kínai exportáló gyártó esetében, valamint annak a mintában szereplő exportáló gyártónak az esetében, amelyre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták, a rájuk érvényes országos dömpingkülönbözetet úgy számították ki, hogy a két egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártóra megállapított legmagasabb különbözetet vették figyelembe.
(117)
Ennek alapján a kárkülönbözet ideiglenes súlyozott átlaga és az országos kárkülönbözet a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
68,2 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében
69,1 %
2. Ideiglenes intézkedések
(118)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára.
(119)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ezért kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - azaz konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(120)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(121)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(122)
A dömping- és a kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
A minta súlyozott átlaga a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Fennmaradó különbözet az együtt nem működő exportáló gyártók és a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd esetében
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(123)
A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 és ex 7019 90 99 KN-kód alá tartozó (7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 és 7019909950 TARIC-kód), üvegszálakból készült szitaszövetek behozatalára, amelynek szemnagysága hosszában és szélességében több mint 1,8 mm, fajlagos tömege pedig több mint 35 g/m2.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd és a vele kapcsolatban álló Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
57,7
B008
Minden más vállalat
62,9
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. február 16-án.