KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. marts 2012
om de foranstaltninger SA. 26909 (2011/C) som Portugal har gennemført i forbindelse med omstruktureringen af Banco Português de Negócios (BPN)
(meddelt under nummer C(2012) 2043)
(Kun den portugisiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/660/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2, og under hensyntagen til deres bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. Sagsforløb
(1)
Den 2. november 2008 vedtog den portugisiske regering et lovforslag om nationalisering af de aktier, der udgjorde aktiekapitalen i Banco Português de Negócios, S.A. (“BPN” eller "banken"). Denne lov blev offentliggjort den 11. november 2008 med betegnelsen lov nr. 62-A/2008 (“lov om nationalisering”). Nationaliseringen af BPN blev gennemført den 12. november uden modydelse.
(2)
Den 5. november 2008 informerede de portugisiske myndigheder Kommissionen om den portugisiske regerings vedtagelse af lovforslaget. Den 11. og 13. november 2008 informerede de Kommissionen om offentliggørelsen af loven om nationalisering.
(3)
Kommissionen anmodede straks om supplerende oplysninger vedrørende alle støtteforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen og om en omstruktureringsplan for denne bank.
(4)
Portugal havde ikke forinden anmeldt nogen af de foranstaltninger, BPN havde iværksat til fordel for BPN. Landet informerede Kommissionen med betydelig forsinkelse og først efter at være blevet anmodet herom flere gange.
(5)
Kommissionen afsendte i den forbindelse den 14. november 2008 anmodninger om oplysninger om de konkrete statsstøtteforanstaltninger, der var iværksat til fordel for BPN, og anmodede også om at få forelagt en omstruktureringsplan. Kommissionen afsendte rykkerskrivelser den 5. januar 2009 og den 23. og 29. april 2009.
(6)
De portugisiske myndigheder besvarede anmodningerne om oplysninger den 8. januar 2009, den 28. april 2009 og den 23. juni 2009 uden at fremlægge hverken oplysninger om de konkrete statsstøtteforanstaltninger til fordel for BPN eller omstruktureringsplanen. I de portugisiske myndigheders brev af 23. juni 2009 blev det oplyst, at man var ved at overveje muligheden af at udskille BPN's aktiver og at sælge banken.
(7)
Kommissionen afsendte yderligere anmodninger om oplysninger den 17. juli 2009, den 4. og 14. september 2009, den 30. november 2009, den 5. februar 2010 og den 16. marts 2010.
(8)
De portugisiske myndigheder svarede den 14. august 2009 og oplyste, at BPN havde til hensigt at udstede Commercial Papers (CP’er) (kortfristede papirer, som udstedes på pengemarkedet) til en samlet maksimumværdi på 2 mia. EUR, som ville blive tegnet af Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) og ledsaget af en statsgaranti. De hævdede, at garantien var en direkte udløber af loven om nationalisering og således ikke udgjorde statsstøtte. Den 12. oktober 2009 fremsendte de portugisiske myndigheder supplerende oplysninger om CGD’s og statens intervention og indsendte yderligere oplysninger den 21. november 2009, den 17. og 18. februar 2010 og den 31. marts 2010.
(9)
I forlængelse af mødet med de portugisiske myndigheder den 16. juni 2010 anmodede Kommissionen den 12. august 2010 på ny de portugisiske myndigheder om navnlig hurtigt at indsende omstruktureringsplanen for BPN. Da denne plan ikke blev fremsendt, afsendte Kommissionen den 31. august 2010 en formel rykkerskrivelse i henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens 93 (2) [artikel 108 i TEUF].
(10)
Den 14. september 2010 afsendte de portugisiske myndigheder et dokument med betegnelsen ”Memorando: nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projetada do Banco Português de Negócios, SA” (memorandum om den planlagte nationalisering, omstrukturering og privatisering af Banco Português de Negócios, SA) (i det følgende “memorandummet af 14. september 2010”) som i brede træk beskrev omstruktureringsplanen for BPN og de vigtigste elementer i privatiseringsprocessen.
(11)
Efter konstatering af, at der endnu manglede visse oplysninger i memorandummet af 14. september 2010, anmodede Kommissionen i et brev af 29. september 2010 de portugisiske myndigheder om supplerende oplysninger. Ved e-mail af 15. november 2010 anmodede de portugisiske myndigheder om forlængelse af svarfristen, som Kommissionen indrømmede dem ved brev af 18. november 2010. De portugisiske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger ved brev af 26. november 2010 og ved e-mail af 25. januar 2011.
(12)
Den 16. februar 2011 anmodede Kommissionen om nærmere forklaringer angående forskellige forhold og supplerende oplysninger. De portugisiske myndigheder besvarede henvendelserne den 16. marts 2011.
(13)
I forbindelse med møderne inden undertegnelsen den 17. maj 2011 af aftalememorandummet (3) mellem Portugal på den ene side og Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Centralbank og Europa-Kommissionen på den anden side havde Kommissionen et møde med BPN’s ledelse den 27. april 2011. I henhold til aftalememorandummet skulle BPN være solgt inden udgangen af juli 2011. Den 20. maj 2011 fremsendte Kommissionen derfor nye anmodninger om oplysninger om bankens omstrukturering og det planlagte salg. Eftersom de portugisiske myndigheder ikke fremsendte nogen besvarelse, blev der afsendt en rykkerskrivelse den 8. juli 2011 og en supplerende anmodning om nærmere forklaringer som følge af nyheder i pressen om tilførsel af yderligere statslige midler til BPN via en statsgaranti. Den 5. august 2011 fremlagde de portugisiske myndigheder en redegørelse for privatiseringsprocessen.
(14)
Der blev afholdt et møde med de portugisiske myndigheder den 10. august 2011. Under mødet og efterfølgende, den 28. august 2011, modtog Kommissionen supplerende oplysninger. Kommissionen modtog nye oplysninger den 14. september 2011 og den 14. oktober 2011.
(15)
Ved afgørelse af 24. oktober 2011 (”afgørelsen af 24. oktober 2011”) iværksatte Kommissionen den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i traktaten, over for den støtte, der angiveligt er ydet til BPN og til Banco BIC Português S.A. (“BIC”) (4), og sagen er registreret med nummeret SA.26909.
(16)
Afgørelsen af 24. oktober 2011 blev offentliggjort den 20. december 2011. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter inden for den fastsatte frist på en måned.
(17)
Den 9. december 2011 forelagde Portugal Kommissionen den rammeaftale, der var undertegnet mellem BIC og de portugisiske myndigheder den samme dag (”rammeaftalen”).
(18)
Den 20. januar 2012 fremlagde Portugal sin reaktion på de betragtninger, som var indeholdt i afgørelsen af 24. oktober 2011. Samme dato fremlagde de portugisiske myndigheder desuden supplerende oplysninger, bl.a. en ny omstruktureringsplan for BPN (”omstruktureringsplanen fra januar 2012”) og et svar på supplerende spørgsmål om rammeaftalen, der blev stillet af Kommissionen den 21. december 2011. Disse oplysninger blev den 3. februar 2012 suppleret med en plan over aktiviteter og rentabilitet, der var udarbejdet af BIC, og som i forbindelse med nærværende afgørelse herefter betragtes som en integrerende del af omstruktureringsplanen fra januar 2012. Den 10., 17. og 23. februar 2012 var der blevet indsendt supplerende oplysninger som svar på supplerende spørgsmål, som Kommissionen havde sendt til de portugisiske myndigheder den 8., 14. og 17. februar 2012. Den 16. marts 2012 redegjorde Portugal over for Kommissionen for forskellige tilsagn.
(19)
Under dette forløb blev der gennemført en række udvekslinger af oplysninger, telekonferencer og møder mellem den portugisiske stat, BPN og Kommissionen.
2. Beskrivelse af støttemodtagerne og foranstaltningerne
2.1 Støttemodtageren og dennes problemer
(20)
BPN er en finansiel institution, der er hjemmehørende i Portugal, og som yder en bred vifte af banktjenester. Den blev nationaliseret den 11. november 2008 på et tidspunkt, hvor den rådede over et netværk på 213 filialer (heraf 4 i Frankrig), ca. 2 200 ansatte og samlede aktiver til en værdi af 6,6 mia. EUR, hvilket svarer til næsten 2 % af den portugisiske detailbanksektors samlede aktiver.
(21)
Ifølge de portugisiske myndigheder (5) havde BPN haft likviditetsproblemer siden 2008, og kreditvurderingsbureauet Moody’s vurdering af banken faldt fra Baa1 til Baa3 den 18. juli 2008 (6). BPN’s situation havde i slutningen af august en positiv likviditet på 316 mio. EUR, men den 22. oktober 2009 var der et alvorligt likviditetsminus på 831 mio. EUR, og på dens indskudskonto hos Banco de Portugal (“BdP”) blev der dagligt registreret meget små overskud, der lå meget langt fra det gennemsnit, lovgivningen kræver. I denne fase i løbet af oktober 2008 blev der truffet en række initiativer, der skulle gøre det muligt for banken at overvinde sine likviditetsproblemer og forhindre, at den ikke kunne opfylde sine forpligtelser med hensyn til betalinger, navnlig gennem en særlig likviditetsstøtte i form af lån og andre operationer gennemført af BdP og den statslige institution Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) (7).
(22)
Over for omfanget af bankens tab konkluderede de portugisiske myndigheder, at det ikke ville være rentabelt at gennemføre nye likviditetsstøtteforanstaltninger i betragtning af de meget store risici, som de deltagende institutioner (BdP og CGD) stod over for (8). BPN’s aktionærer fremlagde en plan, men regeringen konkluderede på grundlag af en vurdering foretaget af BdP, at den ikke var gennemførlig. Eftersom BPN ikke længere opfyldte solvenskravene på grund af de mange værdiforringede aktiver (9), foreslog regeringen parlamentet, at staten overtog BPN vederlagsfrit (10). Dette forslag blev godkendt den 11. november 2008 med lov nr. 62-A/2008 (“lov om nationalisering”).
(23)
Ifølge de portugisiske myndigheder skyldtes de værdiforringede aktiver uregelmæssigheder og ulovligheder, der blev påvist af BdP og ved eksterne revisioner gennemført i juni 2008, og som BdP senere i en rapport kvalificerede som adfærd, der var svigagtig, vedholdende og bevidst på allerhøjeste niveau i gruppen (11). Denne praksis gav anledning til efterforskning, iværksættelse af flere procedurer for administrative overtrædelser og indgivelse af en klage hos statsanklageren.
(24)
I overensstemmelse med loven om nationalisering blev CGD pålagt at forvalte BPN, udnævne medlemmerne af dens styringsorganer og, inden for en frist på 60 dage efter nationaliseringen, at opstille bankens forvaltningsmålsætning. Loven om nationalisering fastsatte ligeledes, at Caixa Geral de Depósitos’ kredit- eller likviditetsforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen og som stedfortræder for staten var omfattet af statens garanti (12).
2.2 Indledende finansielle støtteforanstaltninger forud for nationaliseringen
(25)
Forud for nationaliseringen i november 2008 havde BPN allerede nydt godt af forskellige finansielle støtteforanstaltninger, som af de portugisiske myndigheder blev beskrevet som ”særlig likviditetsstøtte” (13). Den 17. februar 2010 meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at BPN i perioden frem til 30. oktober 2008 havde modtaget særlig likviditetsstøtte, både fra CGD og BdP, der beløb sig til i alt 501,6 mio. EUR bestående af fire lån fra CGD til BPN til en værdi af i alt 315 mio. EUR (14) og likviditetsredningsstøtte, der blev ydet i 2008 af BdP og beløb sig til 186,6 mio. EUR (15).
(26)
Selv om pengene var blevet tilbagebetalt til BdP efter nationaliseringen, blev de fire lån, der var ydet af CGD, først tilbagebetalt den 9. marts 2009 med BPN’s første udstedelse af Commercial Papers (CP’er).
2.3 Finansielle støtteforanstaltninger efter nationaliseringen
(27)
BPN gennemførte i marts 2009 en udstedelse af CP’er - hvis tegning var garanteret af CGD, og som var ledsaget af statsgarantier - til en samlet værdi af 2 mia. EUR. Kommissionen blev først informeret om disse statsgarantier den 14. august 2009.
(28)
Ved brev af 17. februar 2010 oplyste de portugisiske myndigheder ligeledes, at CGD den 27. oktober 2008 havde fået tilladelse til at tegne CP’er til en supplerende værdi af 1 mia. EUR med statsgaranti. Ved e-mail af 14. juni 2010 blev Kommissionen senere også informeret om, at de samlede statsgarantier for de CP’er, der var udstedt af BPN og tegnet af CGD, var steget til 4 mia. EUR, eftersom BNP i april 2010 gennemførte en tredje udstedelse af CP’er til et beløb på 1 mia. EUR. Disse CP’er blev tegnet af CGD.
(29)
Det skal i den forbindelse anføres, at BPN fra nationaliseringen i november 2008 og frem til juni 2011 hele tiden havde adgang til pengemarkedskreditfaciliteter ydet af CGD. De beløb, som BPN skyldte CGD inden for rammerne af disse kortfristede instrumenter, beløb sig den 28. februar 2009 til ca. 2,2 mia. EUR. Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger blev disse beløb reduceret med udstedelsen af de CP’er, der er omhandlet i pkt. 27 og 28 (16).
(30)
I juni 2011 udgjorde BPN's eksponering med hensyn til pengemarkedsmidler fra CGD ca. en mia. EUR. Selv om finansieringen blev behandlet på daglig basis, havde den ifølge de portugisiske myndigheder en strukturel karakter med længere frister (17) og var ligeledes blevet erstattet med den fjerde og sidste udstedelse af CP’er i juni 2011 - over to omgange med 500 mio. EUR hver gang.
(31)
Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger fra den 3. februar 2012 var det beløb, som BPN skyldte CGD (ud over udstedelserne af CP’er), på 433,7 mio. EUR den 31. december 2011 og på 232 mio. EUR den 31. januar 2012.
Tabel nr. 1
Oversigt over BPN-likviditet hidrørende fra CGD - situation pr. 31. december 2011
Med eksplicit statsgaranti
CGD-lån
(uden eksplicit statsgaranti)
I alt
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Særligt etablerede instrumenter (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
I alt
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Kilde: De portugisiske myndigheder.
(32)
Det skal bemærkes, at i henhold til artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering, var alle CGD’s kredit- eller likviditetsstøtteforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen omfattet af den portugisiske stats garanti.
(33)
Det er således klart, at alle de beløb, der er angivet i tabel nr. 1, var omfattet af statsstøtte i medfør af artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering og forskellige bekendtgørelser fra økonomi- og finansministeriet. Forrentningen for statsgarantierne blev fastsat til 0,2 % pr. år.
2.4 BPN’s omstrukturering
(34)
Den 16. september 2010 sendte de portugisiske myndigheder Kommissionen en indledende omstruktureringsplan dateret den 13. september 2010 (“omstruktureringsplanen fra 2010").
(35)
I denne plan forklarede de portugisiske myndigheder, at de havde til hensigt at opsplitte BPN i en ”god” bank og en "dårlig” bank og efterfølgende ville forsøge at sælge den gode bank.
(36)
Staten havde til hensigt at sælge den ”gode” bank, BPN S.A., som udelukkende skulle være en detailbank. Salget skulle gennemføres ved offentligt udbud. Dette skulle ske ved opfordring til interessetilkendegivelse, og udbudsbetingelserne herfor blev godkendt den 16. august 2010 af de portugisiske myndigheder (19).
(37)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2010 var visse aktiver og passiver ikke omfattet af reprivatiseringen og ville blive overført til tre nye SPV’er, Parvalorem, Parups og Parparticipadas. Disse SPV’er skulle indledningsvis forblive inden for rammerne af BPN og efterfølgende overføres til staten efter salg. Lånene og kreditterne skulle overføres til Parvalorem, den faste ejendom og investeringsmidlerne skulle overføres til Parups, og filialerne skulle overføres til Parparticipadas. De portugisiske myndigheder godkendte værdien af de samlede aktiver, som skulle overføres til SPV'erne (3 885 mio. EUR). Heraf skulle 2 507 mio. EUR overføres til Parvalorem, 1 228 mio. EUR til Parups og 150 mio. EUR til Parparticipadas.
(38)
Lånene blev overført med deres nominelle værdi. Fondsandele, værdipapirerne og den faste ejendom skulle overføres til købsprisen, og de virksomheder, som BPN ejede, skulle overføres til deres bogføringsværdi. De portugisiske myndigheder vurderede, at de samlede værdiforringede aktiver i december 2010 var på 1 798 mio. EUR fordelt på følgende måde: i) kreditter: 1 474 mio. EUR; ii) fast ejendom: 16 mio. EUR; iii) fondsandele: 247 mio. EUR; og iv) værdipapirer: 61 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, der blev lagt frem af de portugisiske myndigheder den 20. januar 2012, blev disse aktiver overført til SPV’erne den 23. og 30. december 2010 (20). SPV’erne forblev således inden for rammerne af BPN indtil den 15. februar 2012, hvor de blev udskilt fra banken og overført til en anden virksomhed, der kontrolleres af staten.
(39)
Ifølge de portugisiske myndigheder blev overførslen af aktiver til SPV’erne foretaget på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til omfanget af værdiforringede aktiver og det forhold, at visse aktiviteter efter nationaliseringen ikke var hovedaktiviteter for BPN (forbrugslån, investeringsbank, forvaltning af aktiver, forvaltning af investeringsmidler, forsikringer og internationale aktiviteter). BPN skulle omstille sig til udelukkende at være en detailbank med en begrænset eksponering over for den usikkerhed, der er forbundet med finansiering inden for engrosbankvirksomhed.
(40)
SPV’erne finansierede erhvervelsen af disse aktiver over to finansieringslinjer på hver 3 895 mio. EUR bestående af obligationer til en værdi af 3 100 mio. EUR erhvervet af CGD og lån fra CGD med sikkerhed i aktiver på i alt 795 mio. EUR. Indtægterne fra salget af aktiverne til SPV’erne gjorde det muligt for BPN at tilbagebetale den finansiering på 3,9 mio. EUR, som banken havde fået hos CGD - 3,6 mia. af de oprindelige 4 mia. EUR hidrørende fra CP’er (hvilket indebar, at BPN ikke skulle betale et beløb på 400 mio. EUR i gældsbeviser med statsgaranti) og kortfristede lån for 300 mio. EUR hidrørende fra pengemarkedet.
(41)
Balancesummen for BPN blev som følge af overførslen af aktiver reduceret med ca. 30 %.
(42)
Det fremgår af de oplysninger, der blev modtaget fra de portugisiske myndigheder, at staten - for at BPN kunne opfylde de retlige krav (herunder navnlig nå de 9 %, der var krævet som tier 1-kernekapital for 2011 (21)), og eftersom BPN’s egenkapital blev ved med at være negativ efter overførslen af aktiver til SPV’erne - var nødt til at tilføre ny kapital til BPN (ca. 417 mio. EUR) (22).
(43)
Grundprisen for BPN (ekskl. aktiver, der skulle overføres til SPV’erne), som var fastsat i det udbud, der blev offentliggjort af Portugal, var på 171,1 mio. EUR i overensstemmelse med de vurderinger, der var foretaget af eksterne konsulenter: Deloitte ([…] (23) mio. EUR) og Deutsche Bank ([…] mio. EUR). BPN’s nye CGD-ledelse havde i mellemtiden indledt en omstrukturering af banken. Driftsomkostningerne blev reduceret med [1-10] % mellem december 2008 og december 2010. BPN’s aktiviteter blev reduceret, således at banken kunne koncentrere sig om kun at drive detailbankvirksomhed. Denne reduktion af aktiviteterne medførte ikke kun en nedgang i indlånene som følge af nationaliseringen, men også overførsler af aktiver til de tre SPV’er. Disse foranstaltninger mindskede tabene i 2010 til [50-150] mio. EUR sammenlignet med de [150-250] mio. EUR, der blev registreret i 2009. Den nye ledelse begyndte i starten af 2009 at lancere […] nye produkter og kampagner i et forsøg på at forbedre bankens image og dens produkter. Den nye ledelse traf også forskellige foranstaltninger for at forbedre risikostyringen og bankens interne kontrolsystemer.
(44)
Efter de to første indkaldelser af privatiseringsforslag var der ingen tredjeparter, der udviste interesse før den 30. september og den 30. november 2010.
(45)
Som følge af den fejlslagne udbudsprocedure gav Portugal i januar 2011 udtryk for, at man havde til hensigt at omstrukturere BPN og styrke dens selvstændighed i forhold til CGD ved at udpege en ny bestyrelse, som var uafhængig af CGD. Den portugisiske stat søgte ligeledes at fremskynde forbedringen af bankens drift ved at ændre dens branding og erhvervsmæssige identitet og ved at styrke genopretningsplanen gennem reduktion af omkostninger og fremme af den kommercielle dynamik. På trods af flere anmodninger blev der ikke indsendt nogen omstruktureringsplan til Kommissionen.
(46)
I aftalememorandummet fra 17. maj 2011 forpligtede regeringen sig til at iværksætte en ny privatiseringsproces.
(47)
I aftalememorandummet forpligtede de portugisiske myndigheder sig til at indlede en salgsprocedure for BPN i henhold til en fremskyndet tidsplan og uden en minimumspris. Til dette formål er der en ny plan på vej til EU, som skal godkendes i overensstemmelse med konkurrencereglerne. Formålet er at finde en køber, senest inden udgangen af juli 2011. For at lette salget har man fra BPN udskilt de eksisterende SPV’er, som er urentable og ikke-kerneaktiver, og til disse SPV’er vil der også kunne overføres andre aktiver som led i forhandlingerne med de eventuelle købere. For at gøre dem mere attraktive er BPN ligeledes ved at lancere et andet program omfattende mere vidtgående omkostningsnedskæringer. Når der er fundet en løsning, vil CGD’s statsgaranterede krav på BPN og alle SPV’erne blive overført til staten i henhold til en tidsplan, der fastlægges til den tid (24).
(48)
Der blev i starten af maj 2011 lanceret et tredje privatiseringsinitiativ uden minimumspris med henblik på at finde en køber til BPN inden den 31. juli 2011 som fastsat i aftalememorandummet.
(49)
Der blev iværksat en udbudsprocedure, inden for hvilken der blev etableret kontakter med mulige interesserede købere. Der blev ligeledes udarbejdet en oversigt over investeringspotentialet (”Investment Opportunity Overview” - ”IOO”). I overensstemmelse med IOO’en skulle umiddelbart interesserede fremlægge forslag for 100 % af BPN's aktiver, men de kunne anmode om, at der fra BPN's balance blev fratrukket yderligere aktiver og passiver. De kunne også anmode om mere omfattende rekapitaliseringsløsninger. Der blev undertegnet et memorandum om procedureregler for BPN og mulige bydende, der gav dem adgang til et datarum, der var oprettet den 15. juni 2011, i en periode på fem uger.
(50)
Den 20. juli 2011 var der afgivet fire bindende bud. Disse bud blev analyseret af bestyrelserne for CGD og BPN, som fremlagde deres vurdering for aktionæren - staten - den 25. juli 2011.
(51)
Tre af de fire kandidater, som afgav bindende bud, blev forkastet. Ifølge de portugisiske myndigheder havde to bydende (Montepio og Aníbal Ribeiro) ikke opfyldt kravene i det memorandum, der var undertegnet med BPN (25). Montepio fremlagde ikke noget bud vedrørende erhvervelsen af BPN’s aktiver, kun om udvalgte aktiver og passiver, mens Aníbal Ribeiro ikke fremlagde tilstrækkelige beviser for sin evne til ledelsesmæssig og finansiel styring af en bank. Det tredje forslag, fra NEI (26), opfyldte memorandummets krav, men indeholdt ikke tilstrækkelig dokumentation for evnen til at lede banken og for finansiel soliditet med henblik på opfyldelse af BPN’s kommende kapitalbehov.
(52)
Med udgangspunkt i det eneste gyldige bud, som blev indgivet i forbindelse med udbudsproceduren, dvs. BIC’s bud af 20. juli 2011 (“BIC’s bud af 20. juli 2011”), besluttede regeringen den 31. juli 2011 udelukkende at fortsætte forhandlinger med BIC.
(53)
BdP gav den 9. oktober 2007 BIC tilladelse til at drive kommerciel bankvirksomhed, og den indledte sine aktiviteter i Portugal i maj 2008 - i første række som erhvervsbank og bank for privatkunder. De vigtigste investorer i BIC er en gruppe af investorer fra Angola, der omfatter portugisiske aktionærer som f.eks. Amorim Projetos SA (hvis deltagelse er på 25 %). I december registrerede den en omsætning på 389 mio. EUR, og de samlede aktiver var på 1000 mio. EUR. Den 31. marts 2011 rådede den over en kapital på 32 mio. EUR og 7 filialer. Ifølge oplysninger fra Portugal er BIC’s markedsandel på de områder, hvor den har aktiviteter, på under en 1 % (27).
(54)
Ifølge de oplysninger, der blev lagt frem af de portugisiske myndigheder efter BIC’s bud af 20. juli 2011 (28) mundede disse forhandlinger ud i undertegnelsen den 9. december 2011 af en rammeaftale om salget af BPN til BIC (29).
(55)
BIC’s forslag af 20. juli 2011, som kun fastsætter generelle betingelser, fastsætter følgende:
i.
En rekapitalisering fra statens side, således at BPN kan opnå en tier 1-kernekapitalprocent på [9-18] % plus [100-300] mio. EUR
ii.
Fjernelse af en del af lånene, som skal udvælges af BIC, således at der sikres et forhold mellem udlån og indlån på [110-150] %
iii.
Overførsel af alle ikke-rentable lån over en tærskel på ca. […] mio. EUR (skønnet hensættelsesniveau for lån i BPN)
iv.
BIC’s ret til fra BPN's balance at fratrække yderligere aktiver og passiver (f.eks. lån ydet til kreditinstitutter, finansielle aktiver, fast ejendom, visse indlån, andre aktiver og andre passiver), som er erhvervet uden for dens normale aktiviteter
v.
Overførsel fra BPN af indlån, der er udvalgt af BIC, og som ikke er i overensstemmelse med markedsbetingelserne
vi.
CGD yder BIC en likviditetslinje på højest [150-650] mio. EUR i en periode på […] år til en rentesats svarende til Euriborsatsen for […] måneder. Dette beløb hæves, hvis indlånene når ned under […] mia. EUR
vii.
Opretholdelse af 5-600 arbejdspladser hos BPN (i alt 1 600 ansatte) og af 160-170 filialer, som er beliggende i bankens egne bygninger eller er omfattet af lejekontrakter med en maksimal løbetid på 12 måneder
viii.
Overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister
ix.
En købspris på 30 mio. EUR, som betales af BIC.
(56)
Efter forhandlingsperioden på godt 5 måneder fastsætter rammeaftalen følgende:
i.
Rekapitalisering fra statens side for at nå minimumskapitalniveauet og det supplerende niveau, der er krævet af BIC. BIC krævede et endeligt kapitalniveau på [200-400] mio. EUR efter de justeringer af balancen, som den havde foreslået (30)
ii.
Annulleringen af en del af de lån, BPN ligger inde med, ud over de lån, der allerede var overført til SPV'erne den 30. september 2010 (31). Annulleringen af supplerende lån gjorde det muligt at nå et forhold mellem udlån og indlån på [110-150] %. Dette forhold blev fastsat til [110-150] % i BIC’s bud af 20. juli 2011
iii.
BIC’s ret til fra balancen at fratrække yderligere aktiver og passiver (f.eks. lån ydet til kreditinstitutter, finansielle aktiver, fast ejendom, visse indlån, andre aktiver og andre passiver)
iv.
BIC’s ret til inden for en frist på […] måneder at sælge lån, der ikke er rentable i mindst […] dage (op til […] af den nominelle værdi af hele den låneportefølje, der er udvalgt af BIC, efter udligning med eksisterende indlån) og for så vidt angår det beløb, der overstiger indlånsniveauet ([…] mio. EUR (32)) (33).
v.
BIC har ret til at overføre hensættelser til satser på mindst […] basispoint over referencesatsen (34) eller til fra staten at modtage forrentningsdifferencen (35).
vi.
BIC har ret til inden fristudløb at anmode om overførsel af andre BNP-aktiver og -passiver som f. eks. lån til kreditinstitutter, fysiske og finansielle aktiver m.m.
vii.
CGD yder indtil [ 2013] BIC likviditetsstøtte på højest [150-350] mio. EUR år til en rentesats svarende til Euriborsatsen for […] (36) måneder plus et spread på […] basispoints. Denne kreditlinje kan stilles til rådighed, hvis indlånene når ned under […] mia. EUR
viii.
Opretholdelse af en kreditlinje hos CGD på [150-500] mio. EUR indtil [ 2013] til det igangværende CP-program med statsgaranti, i en treårig periode, men med en forpligtelse fra CGD’s side til ikke at anmode om tilbagebetaling af lånet før […]
ix.
Opretholdelse af ca. halvdelen af BPN’s arbejdsstyrke (mindst 750 ud af de ca. 1 600 ansatte). Samlede omkostninger ved lukning af de filialer, som BIC ikke erhverver, og betaling af kompensation til afskedigede arbejdstagere eller til arbejdstagere, som måtte skifte arbejdssted, afholdes af staten
x.
Overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister
xi.
En købspris på 40 mio. EUR, som betales af BIC
xii.
En prisklausul med hensyn til deling, sammen med staten, af 20 % af BPN’s nettofortjeneste (efter skat) i de kommende 5 år, hvis denne nettofortjeneste samlet udgør mere end 60 mio. EUR
xiii.
BIC har forpligtet sig til, i forhold til BPN, ikke at udbetale dividende eller udbytte til aktionærerne i en periode på 5 år.
(57)
I henhold til omstruktureringsplanen fra januar 2012 bliver den kombinerede enhed, der bliver resultatet af salget af BPN til BIC (”den kombinerede enhed”), rentabel i løbet af […] år - både hvis man ser på et referencescenarie og et mindre gunstigt scenarie. Det blev således skønnet, at tier 1-kernekapitalsprocenten for den kombinerede enheds risikovægtede aktiver vil falde med [10-15] % til […] % efter det femte år. Dette skøn er baseret på de negative resultater de første år efter BIC’s omstrukturering og stigningen i bankens aktiviteter, som igen skal gøres rentable ved større kreditgivning til økonomien. Der er tale om at investere i filialer og bankens image og integration af processer, procedurer og organisation og it. Afkastet af egenkapital skal stige fra - [1.5] % i år 1 til + [1-5] % i år 5, mens afkastet for aktiverne forventes at stige fra -[0,2] i år 1 til + [0-2] % i år 5.
(58)
I henhold til et mindre gunstigt scenarie med flere ikke-rentable lån og øgede finansieringsomkostninger vil tier 1-kernekapitalsprocenten falde til [8-12] % efter år 5 sammenlignet med [10-15] % som registreret ved udløbet af år 1.
(59)
Endelig skød den portugisiske stat den 15. februar 2012 600 mio. EUR ind i BPN (37).
3. Begrundelse for indledning af den formelle undersøgelsesprocedure
(60)
Kommissionen gav i sin afgørelse af 24. oktober 2011 udtryk for tvivl med hensyn til følgende punkter:
-
rentabiliteten for BPN som integreret del af den erhvervende virksomhed
-
hvorvidt den ydede støtte til BPN var begrænset til et minimum, og salget til BIC var den billigste løsning sammenlignet med en afvikling
-
hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger var tilstrækkelige
-
og hvorvidt salgsprocessen ikke indebar en støtte til køberen.
4. Bemærkninger fra tredjeparter
(61)
Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra tredjeparter.
5. Den portugisiske stats holdning
5.1 Den portugisiske stats holdning til beslutningen om at indlede proceduren
(62)
De portugisiske myndigheder gør gældende, at omstruktureringsplanen fra januar 2012 er i overensstemmelse med meddelelsen om omstrukturering. Ud over denne plan fremlagde de portugisiske myndigheder ved brev af januar 2012 forskellige kommentarer til afgørelsen af 24. oktober 2011.
(63)
De portugisiske myndigheder vurderede, at tre typer foranstaltninger til fordel for BPN ikke udgjorde statsstøtte.
(64)
Portugal gør for det første gældende, at foranstaltningerne til støtte for BPN forud for nationaliseringen, dvs. redningsstøtten til styrkelse af likviditeten og lånene fra CGD i oktober og november 2008, ikke udgør nogen form for statsstøtte. Portugal hævder, at redningsstøtten til styrkelse af likviditeten blev ydet uafhængigt at BdP - til en ekstraordinært høj rente og med sikkerhedsstillelse fra BPN’s side. Lånene fra CGD i oktober og november 2008 blev ydet på markedsvilkår til en konkurrencedygtig rente og med passende sikkerhedsstillelse, og de giver derfor ikke BPN nogen økonomisk fordel.
(65)
Portugal afviser for det andet, at der er ydet nogen form for statsstøtte i forbindelse med CGD’s finansieringsstøtte til BPN efter nationaliseringen af sidstnævnte (f.eks. i forhold til interbankmarkedsforanstaltninger eller CGD's tegning af CP'er). Portugal fremfører, at der var tale om kommercielle transaktioner på vilkår svarende til dem, der ville være gældende for forsigtige investorer i en markedsøkonomi. De giver derfor ikke BPN nogen økonomisk fordel.
(66)
De portugisiske myndigheder mener endelig heller ikke, at der blev ydet nogen form for statsstøtte til BIC som køber af BPN. De portugisiske myndigheder gør gældende, at salgsprocessen var gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende. BIC’s bud var globalt set det økonomisk mest fordelagtige og bør derfor anses for at afspejle markedsprisen. Den rammeaftale, der blev undertegnet den 9. december 2011, afspejlede i store træk betingelserne i BIC's bud af 20. juli 2011. De portugisiske myndigheder mener også, at selv om salgsprisen var negativ, ville det eneste alternativ til salget (BPN's afvikling) have tvunget staten til at bære en større finansiel byrde og bragt det nationale finansielle systems stabilitet i fare.
(67)
Samtidigt erkender Portugal, at visse foranstaltninger til fordel for BPN udgør statsstøtte. Der er tale om følgende foranstaltninger: statsgarantien for de CP’er, BPN har udstedt, overførslen af udvalgte aktiver til SPV’erne i 2010, rekapitaliseringen af BPN den 15. februar 2012 med henblik på salg og visse foranstaltninger, der blev indrømmet inden for rammerne af det planlagte salg til BIC (f.eks. statsgarantien i forbindelse med udstedelsen af CP’er, som opretholdes efter salget).
(68)
Portugal hævder desuden, at alle de foranstaltninger, der udgør statsstøtte, er forenelige med EU-retten, eftersom de har til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den portugisiske økonomi, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(69)
Ifølge Portugal gør omstruktureringsplanen fra januar 2012 det muligt for BPN at genoprette sin rentabilitet på langt sigt - uden supplerende støtte. For det første gennemførte staten omstruktureringen af BPN ved udskillelse af aktiver og overførsel af nogle af disse til SPV’erne, ved en reduktion af dens tilstedeværelse på markedet med mere end 50 %, ved indstilling af de aktiviteter, der ikke udgjorde en del de vigtigste detailbanksaktiviteter, samt ved forskellige risikostyringsforanstaltninger og en forsigtig forretningsstrategi. I henhold til BIC’s prognoser vil den kombinerede enhed, efter BPN’s integration i BIC, for det andet få positive resultater […] omstruktureringsplanen - både for så vidt angår referencescenariet og et mindre gunstigt scenarie. For det tredje er den negative salgspris acceptabel, eftersom afvikling er mere omkostningskrævende for staten og ville bringe den finansielle stabilitet i fare.
(70)
Portugal finder, at foranstaltningerne begrænser sig til det nødvendige minimum, hvis man skal sikre stabiliteten i Portugals finansielle sektor og igen gøre BPN’s rentabel.
(71)
Portugal fremfører også, at salget er det eneste alternativ til den mere omkostningskrævende afvikling. Andre løsninger (integration i CGD og omstrukturering som selvstændig enhed) ville ikke gøre det muligt at generere tilstrækkelige indtægter, i nutidsværdi, til at opveje den indledende finansiering, der ville skulle gennemføres. Portugal vurderer, at omkostningerne ved salget til BIC ligger på mellem […] og […] mio. EUR (ekskl. de mulige konsekvenser af uforudsete udgifter, som iflg. Portugal ikke vil opstå), dvs. lavere end afviklingsomkostningerne i forbindelse med forskellige alternative scenarier.
(72)
Likviditetsstøtten til BPN gennem garantien for BPN’s udstedelse af CP’er efter nationaliseringen var desuden nødvendig for at sikre fortsættelsen af bankens aktiviteter under omstruktureringen.
(73)
Hvad angår udvælgelsen af aktiver, der blev overført til SPV'er, vurderer Portugal, at den fandt sted ud fra objektive kriterier og havde til formål at fremme BPN's langsigtede rentabilitet og skabe interesse hos potentielle købere i reprivatiseringsprocessen. Portugal hævder ligeledes, at de supplerende overførsler af aktiver i forbindelse med salget til BIC, er tilstrækkelige til at sikre BPN's fremtidige rentabilitet og begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at sikre salget.
(74)
Portugal fremfører, at forøgelsen af BPN’s kapital, der fandt sted den 15. februar 2012, skal sikre, at banken ikke kommer til at mangle kapital i den periode, der er omfattet af omstruktureringsplanen fra januar 2012. I henhold til planens beregninger vil tier 1-kernekapitalsprocenten falde til [10-15] % i 2016 i referencescenariet og til [8-12] % i et mindre gunstigt scenarie - sammenlignet med det minimum på 10 %, der bliver obligatorisk fra udgangen af 2012. Portugal gjorde også gældende, at BCI’s foreslåede salgsbetingelser, i forbindelse med et åbent og gennemsigtigt salg uden minimumspris, udgør det nødvendige minimum for at sikre BPN's fremtidige rentabilitet, eftersom en afvikling ville være mere omkostningskrævende og kunne bringe den finansielle stabilitet i fare.
(75)
Portugal anfører også, at både BPN’s tidligere aktionærer og banken selv i tilstrækkeligt omfang delte eller vil dele udgifterne i forbindelse med omstruktureringsprocessen og sikre en passende deling af byrderne. BPN's tidligere aktionærer modtog ingen form for kompensation efter nationaliseringen og tabte al den kapital, de havde investeret i banken.
(76)
Portugal finder det imidlertid ikke passende at kræve, at kunder med efterstillet gæld i BPN også deltager i byrdedelingen på grund af de specifikke salgsvilkår for disse instrumenter […]. I visse tilfælde gør de tekniske specifikationer for produkterne det ikke muligt for BPN at afvise at udbetale renter og tilbagebetale kapital.
(77)
Iflg. Portugal bidrager BPN også i betydeligt omfang til omstruktureringsprocessen, eftersom dens ledelse blev skiftet ud efter nationaliseringen, forretningsstrategien og risikostyringen blev ændret betydeligt, og bankens aktiviteter vil blive reduceret med mere end 50 %.
(78)
Portugal erkender, at overførslen af aktiver til SPV’erne til deres bogføringsværdi skete til en værdi, der lå over aktivernes reelle økonomiske værdi - uden modydelse til staten. Portugal finder imidlertid, at BPN’s egetbidrag er sikret gennem bankens vederlagsfri nationalisering, som blev efterfulgt af en omfattende omstrukturering. Portugal hævder, at en eventuel fordel for BPN i forbindelse med udskillelsen af aktiver og deres overførsel til SPV’erne, ville være delvist opvejet gennem bankens reprivatiseringspris, der var den højst mulige. Portugal finder også, at statsgarantien forrentes på passende vis. På trods af, at forrentningen (0,2 % p.a.) ligger under, hvad der kræves for statsgarantier (38), tilfalder enhver indtægt, som BPN måtte have (eller enhver udgift, som ikke afholdes), staten, som på nuværende tidspunkt besidder 100 % af bankens aktier.
(79)
Hvad angår forøgelsen af BPN’s kapital, der fandt sted den 15. februar 2012, fremfører Portugal, at den ikke ændrer bankens aktionærstruktur, og at kapitalen - i det mindste delvist - kommer tilbage ved salget af BPN, eftersom det bidrager til at undgå en mere omkostningskrævende afvikling.
(80)
Portugal finder ligeledes, at de foranstaltninger, staten har truffet eller vil træffe, ikke er konkurrencefordrejende. Portugal anfører, at den kombinerede enhed får en markedsandel på mindre end 1 % ([0-1] % hvad angår dens markedsandel i banksektoren; den bliver nr. 14 med hensyn til kreditter til kunder og nr. 15 med hensyn til indlån). Herudover er det kun lidt sandsynligt, at foranstaltningerne får en negativ indvirkning på udenlandske bankers adgang til det nationale marked, hvilket illustreres af, at BIC selv ejes af en angolansk finansgruppe. Portugal vurderer ligeledes, at der ikke foreligger nogen moralsk risiko, eftersom banken er nationaliseret, dens ledelse er skiftet ud, aktionærerne fik ikke nogen form for kompensation, og banken undergik en vidtgående omstrukturering.
(81)
Til gengæld finder Portugal, at de forskellige foranstaltninger, der er iværksat i forbindelse med denne proces, er passende og tilstrækkelige til at begrænse eventuelle konkurrencefordrejninger. BPN’s tilstedeværelse på markedet forud for nationaliseringen var begrænset (9. største bank i Portugal med markedsandele på mellem [1-5] % og [1-5] % afhængigt af markederne), den blev omstruktureret, dens tilstedeværelse på markedet blev reduceret med mere end 50 %, og dens aktiviteter koncentreret om detailbankvirksomhed. Nationaliseringen skete uden betaling af kompensation til de tidligere aktionærer, og BPN’s forretningsstrategi og risikostyring blev ændret efter nationaliseringen.
(82)
De portugisiske myndigheder gør ligeledes gældende, at salgsprocessen for BPN var åben og gennemsigtig. BIC kan endelig ikke udbetale dividende før 2016, og det forbud skal sikre, at den finansielle støtte, der er ydet til BPN, anvendes til at sikre bankens langsigtede rentabilitet. Den overskudsdelingsaftale, der er indgået mellem staten og BIC, hvad angår resultater, der overstiger […] mio. EUR, gør det muligt at inddrive en del af udgifterne til bankens omstrukturering. BIC har indgået en forpligtelse til ikke at henvise til statsstøtten i sine forretningsmeddelelser, og det sikrer ifølge de portugisiske myndigheder, at støtten ikke anvendes til skade for konkurrenterne. De andre mulige kompromiser, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse om omstrukturering af banker (som foranstaltninger til fremme af åbning af markedet, grænser for markedsandele eller afhændelse af aktiver og supplerende aktiviteter), vedrører ikke omstruktureringskonteksten for BPN.
5.2 Den portugisiske stats forpligtelser
(83)
Hvad angår gennemførelsen af omstruktureringsplanen, har de portugisiske myndigheder påtaget sig følgende forpligtelser:
(84)
Tier 1-kernekapitalsprocenten for BPN på tidspunktet for salget til Banco BIC må ikke være på mere end [10-18] %.
(85)
Hvis Banco BIC eller den kombinerede enhed vælger at overføre lånene til staten eller til enhver anden enhed, der er kontrolleret af staten efter salget, skal den betale staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, nærmere betegnet [10-18] % af de risikovægtede aktiver for lånene.
(86)
Banco BIC og den kombinerede enhed kan ikke overføre ikke-rentable lån til staten eller til enhver anden enhed, der kontrolleres af staten, efter [ 2013].
(87)
Banco BIC eller den kombinerede enhed kan kun overføre ikke-rentable lån til staten eller til enhver anden enhed, som kontrolleres af staten, på de vilkår, der er fastsat i betragtning (85), hvis alle de reserver, der på salgsdatoen står opført i BPN's regnskaber, er helt opbrugt.
(88)
Den nuværende kreditlinje på [150-500] mio. EUR, der er fastsat i rammeaftalen i forbindelse med programmet for BPN's udstedelse af CP’er og garanteret af staten, kan ikke opretholdes mere end […] år fra salgsdatoen.
(89)
Forrentningen for kreditlinjen på [200-400] mio. EUR, som CGD yder Banco BIC og den kombinerede enhed, skal som minimum fastsættes til Euriborsatsen + […] basispoint.
(90)
Portugal skal anmode om Kommissionens forudgående godkendelse, inden CGD eller staten, efter salget, yder eventuelle kreditlinjer eller garantier til fordel for Banco BIC eller den kombinerede enhed inden den 31. december 2016.
(91)
Banco BIC og den kombinerede enhed kan ikke gennemføre nogen virksomhedserhvervelse inden den 31. december 2016, medmindre den samlede akkumulerede bruttokøbspris, som Banco BIC og den kombinerede enhed skal betale for alle erhvervelser i løbet af et regnskabsår er på under […] mio. EUR. Den samlede akkumulerede bruttokøbspris for disse erhvervelser skal beregnes uden at inkludere overtagelse eller overførsel af gæld i forbindelse med sådanne erhvervelser.
(92)
Før den 31. december 2016 kan Banco BIC, den kombinerede enhed og Portugal ikke udøve call option-rettigheder i forbindelse med efterstillet gæld, der udstedes af BPN inden salgsdatoen.
(93)
Banco BIC eller den kombinerede enhed må ikke henvise til statsstøtten i sine markedsføringskampagner og i sine forretningsmeddelelser til investorer.
6. Vurdering
6.1. Er der tale om statsstøtte?
(94)
Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked. En statsforanstaltning anses derfor for at være en statsstøtte, hvis den opfylder følgende (kumulative) kriterier:
-
statsmidler
-
selektiv fordel
-
fordrejning af konkurrencen, og
-
indvirkning på samhandelen mellem medlemsstater.
6.1.1. Foranstaltninger til fordel for BPN og den økonomiske aktivitet efter salget.
6.1.1.1 Foranstaltninger forud for nationaliseringen
(95)
Portugal bestrider, at foranstaltningerne til fordel for BPN forud for nationaliseringen udgør statsstøtte. Foranstaltningerne består af den særlige likviditetsredningsstøtte og de fire lån, der blev ydet af CGD inden nationaliseringen af BPN i oktober og november 2008.
(96)
Som det erindres af de portugisiske myndigheder i deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 24. oktober 2011, så blev den likviditetsredningsstøtte, der blev ydet til BPN inden nationaliseringen, besluttet uafhængigt af Banco de Portugal. Renten var ekstraordinært høj, BPN måtte stille sikkerhed, og der var ikke tale om statsgaranti.
(97)
Da denne støtte blev ydet (den 17. og 27. oktober 2008), var der ikke blevet truffet beslutninger om BPN’s solvens og nationalisering (disse beslutninger blev først truffet i starten af november 2008). Likviditetsredningsstøtten var ikke en del af den samlede støttepakke, idet der snarere var tale om en likviditetsoperation inden for rammerne af BdP’s normale aktiviteter.
(98)
Kommissionen fandt derfor, at der i overensstemmelse med meddelelsen om bankerne (39) ikke forelå elementer af statsstøtte i BdP’s ydelse af likviditetsredningsstøtte til BNP.
(99)
Hvad angår de lån, der er ydet af CGD, påpeger Kommissionen, at BPN inden sin nationalisering modtog lån fra CGD til en samlet værdi af 315 mio. EUR og ikke 235 mio. EUR (40).
(100)
Kommissionen minder om, at CGD ejes 100 % af staten, som udpeger medlemmerne af dens bestyrelse. For at fastslå, om der er tale om statslån, skal de vurderes ud fra de specifikke vilkår for deres ydelse, for at det kan bestemmes, om CGD handlede ud fra særlige bevæggrunde og ikke i overensstemmelse med normal forretningsmæssig praksis. Følgende overvejelser er relevante i den forbindelse:
(101)
For det første: da de tre første lån blev ydet i oktober 2008, var BPN's problemer allerede almindeligt kendte. BPN havde ifølge de portugisiske myndigheder haft likviditetsproblemer siden sommeren 2008. Disse problemer var kommet frem efter betydelige udskiftninger i BPN’s øverste ledelse (ved to lejligheder fra starten af 2008), efter revisioner, BdP havde foretaget i BPN i juni, og efter at Moody's den 18. juli 2008 sænkede sin kreditvurdering for BNP til Baa3. På den anden side blev det andet, det tredje og det fjerde lån ydet efter den 22. oktober 2008, på hvilket tidspunkt BPN ifølge Portugal stod over for en alvorlig likviditetsmangel. Enhver långiver, der følger normal forretningsmæssig praksis, ville have anmodet BPN om de nødvendige oplysninger for at få et overblik over bankens likviditetssituation og dens tilbagebetalingsevne, inden den blev ydet et supplerende lån, og ville således have fået kendskab til BPN’s prekære finansielle situation.
(102)
For det andet var lånene meget betydelige sammenholdt med værdien af BPN’s balance og dens passiver på daværende tidspunkt, og CGD udsatte sig derfor for en betydelig individuel risiko i forhold til en bank i vanskeligheder.
(103)
Lånene blev for det tredje ydet i oktober og november 2008. Det var lidt efter, at Lehman Brothers var gået fallit og på et tidspunkt, hvor interbankmarkederne stort set ikke var tilgængelige - selv ikke for de mest solide finansielle institutioner - og slet ikke for dem, der kæmpede med alvorlige likviditetsproblemer.
(104)
Hvad angår det fjerde lån, påpeger Kommissionen for det fjerde, at CGD ikke kun forvaltede BPN i statens interesse i medfør af artikel 2, stk. 7, i loven om nationalisering, men også var dækket af statsgarantier i medfør af artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering for så vidt angår alle kreditoperationer eller likviditetsstøtteoperationer, der eventuelt gennemførtes til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen, og "som stedfortræder for staten".
(105)
På grund af den generelle finansielle og økonomiske situation og navnlig BPN’s kendte vanskeligheder var det meget usandsynligt, at en anden institution ville have sikret BPN den pågældende likviditet, og det forklarer, hvorfor de portugisiske myndigheder anså CGD's likviditetsstøtte for at have en "særlig" karakter (se betragtning (25)).
(106)
Kommissionen konkluderer på baggrund af alle disse overvejelser, at CGD’s beslutning om at yde de pågældende lån forud for nationaliseringen ikke var en normal forretningsmæssig beslutning. Beslutningen må anses for direkte at kunne tilskrives staten, og lånene udgør derfor statsmidler.
(107)
Eftersom lånene gjorde det muligt for BPN at opnå likviditet, som den ikke ville kunne have opnået på markedet, sikrede de BPN den likviditet, som var nødvendig for at banken kunne fortsætte sine aktiviteter og konkurrere - navnlig med hensyn til lån og indlån - på de pengemarkeder, hvor den var til stede.
(108)
Kommissionen vurderede derfor, at BPN opnåede en økonomisk fordel.
(109)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de kun begunstigede BPN.
(110)
På trods af Portugals bemærkninger, ifølge hvilke BPN kun indtog en 9. plads i den portugisiske banksektor inden nationaliseringen, skabte eller truede CGD’s foranstaltninger med at skabe konkurrencefordrejninger, idet de stillede BPN fordelagtigt i forhold til de andre konkurrerende banker ved at gøre det muligt for den at opnå likviditet, som den ellers ikke ville kunne have opnået på markedet.
(111)
Eftersom BPN drev aktiviteter på nationalt, europæisk og internationalt plan, da lånene blev ydet, herunder f.eks. via sin filial i Frankrig, vil foranstaltningen også kunne få indflydelse på samhandelen mellem medlemsstaterne.
(112)
Kommissionen vurderer derfor, at de fire lån, der i alt beløber sig til 315 mio. EUR, og som CGD ydede til BPN i oktober og november 2008, udgør statsstøtte.
6.1.1.2. Foranstaltninger, der er indrømmet efter nationaliseringen, og som ikke er specifikt er relateret til salget til BIC
(113)
Kommissionen fastslog allerede i sin afgørelse af 24. oktober 2011, at nationaliseringen ikke udgjorde statsstøtte til fordel for BPN’s aktionærer.
(114)
Følgende foranstaltninger, som ikke var specifikt relateret til salget til BIC, blev indrømmet efter nationaliseringen af BPN:
(a)
Statsgarantien for gældsbeviser udstedt af BPN og finansieret af CGD, herunder udstedelse af CP’er tegnet af CGD og anvendelse af pengemarkedskreditfaciliteter indrømmet af CGD
(b)
Overførsel af aktiver og passiver til tre statsejede SPV’er.
(115)
Statsgarantien for BPN’s CP’er (og SPV’ernes), som blev tegnet af CGD og indrømmet BPN efter nationaliseringen, blev finansieret direkte af medlemsstaten. I henhold til artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering var alle de kreditoperationer eller likviditetsstøtteforanstaltninger, CGD gennemførte til fordel for BPN (eller SPV'erne) i forbindelse med nationaliseringen, desuden omfattet af den portugisiske stats garanti. Der er derfor ingen tvivl om, at al den finansieringsstøtte, som CGD ydede til BPN (eller til SPV'erne) efter nationaliseringen, omfattede statsmidler.
(116)
Det skal også fremhæves, at CGD efter nationaliseringen var den eneste enhed, der ydede finansieringsstøtte til BPN eller til SPV'erne, og at dens risikoeksponering med tiden blev øget, da anden gæld forfaldt, idet den hverken var blevet fornyet af de oprindelige långivere eller erstattet af lån fra andre institutioner. Eftersom BPN havde finansielle vanskeligheder, og dens usikre fremtid var almindeligt kendt, kan det ikke overraske, at banken ikke havde alternative finansieringskilder.
(117)
Statsgarantierne gjorde det muligt for BPN at opnå finansiel støtte i en situation, hvor den ikke havde andre alternativer.
(118)
De gjorde det muligt for BPN at fortsætte sine aktiviteter som konkurrent på markedet (ikke kun at opretholde aktiviteter, men sandsynligvis også iværksætte nye aktiviteter) og opfylde sine forpligtelser over for kunder og andre spillere på markedet.
(119)
Kommissionen konkluderer derfor, at statsgarantierne giver BPN en økonomisk fordel.
(120)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstigede en specifik enhed, nemlig BPN. Hvad angår likviditetslinjen, som opretholdes efter salget, begunstigede foranstaltningerne desuden den kombinerede enhed.
(121)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(122)
BPN’s statsgarantier gjorde det muligt for denne bank at modtage en betydelig finansiering, som ikke var tilgængelig på markedet, og gav den derfor en selektiv fordel. De gjorde det muligt for BPN at blive på markedet og fortsætte sine aktiviteter uden at være berørt af sin tidligere situation. Disse foranstaltninger udgør statsstøtte.
(123)
Overførslen af visse BPN-aktiver til SPV’erne, som ejes 100 % af medlemsstaten, indebærer, at medlemsstaten har det fulde finansielle ansvar herfor og påtager sig alle risici for SPV'ernes aktiver, hvoraf i det mindste nogle kan være gået tabt for bestandig. Denne foranstaltning omfatter derfor statsmidler.
(124)
Efter Kommissionens opfattelse indebærer overførslen af aktiver til SPV’erne forud for salget til en bogføringsværdi af 3,9 mio. EUR (med skønnede værdiforringede aktiver til en værdi af 1,8 mio. EUR) en fordel for BPN, eftersom der ikke var garanteret nogen ex ante-gennemsigtighed, aktiverne ikke blev markedsværdisat, og staten ikke oppebar indtægter i forbindelse med overførslen.
(125)
Kommissionen finder, at overførslen af aktiver til deres bogføringsværdi og ikke til deres markedsværdi giver BPN en økonomisk fordel i forhold til dens konkurrenter.
(126)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstigede en specifik enhed, nemlig BPN.
(127)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
6.1.1.3. Foranstaltninger, der er indrømmet efter nationaliseringen, og som er relateret til salget til BIC
(128)
Ud over de foranstaltninger, som BPN blev indrømmet efter nationaliseringen, og som ikke var relateret til salget til BIC, blev banken også indrømmet andre foranstaltninger i tilknytning til salget til BIC. Disse foranstaltninger omfatter:
a)
rekapitalisering af BPN med henblik på salget
b)
overførsel, i tilknytning til salget, af supplerende BPN-aktiver og -passiver
c)
BIC’s ret til efter salget at overføre ikke-rentable lån til staten
d)
overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister med henblik på salget
e)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje efter salget og opretholdelse af en kreditlinje i form af CP’er med statsgaranti, efter salget, til en værdi af [150-500] mio. EUR.
(129)
Der blev den 15. februar 2012 gennemført en rekapitalisering af BPN med et beløb på 600 mio. EUR. Denne foranstaltning blev gennemført direkte af staten med statsmidler med henblik på salget til BIC.
(130)
Rekapitaliseringen af BPN med et beløb på 600 mio. EUR, som fandt sted den 15. februar 2012, blev beregnet således, at BPN kunne sikres en kapital på [200-400] mio. EUR på salgstidspunktet. Da BIC afgav sit bud den 20. juli 2011, svarede det sidstnævnte beløb til en skønnet tier 1-kernekapitalsprocent på [10-18] %, hvilket ligger et betydeligt stykke over det lovgivningsmæssige krav (9 % af tier 1-kernekapitalen ved udgangen af 2011 og 10 % ved udgangen af 2012) (41).
(131)
Kommissionen finder, at kapitalindsprøjtningen indebærer en økonomisk fordel for BPN og for dens økonomiske aktiviteter efter salget. Fordelen ligger i, at BPN efter rekapitaliseringen råder over den nødvendige kapital til at opfylde og også gå ud over de lovgivningsmæssige krav, og denne kapital er også til rådighed for den kombinerede enhed. Denne kapital gør det muligt for BPN og vil også gøre det muligt for den kombinerede enhed at drive aktiviteter på markederne og yde nye lån i en økonomisk kontekst, hvor dens konkurrenter ser sig nødsaget til at reducere deres aktiviteter.
(132)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og den kombinerede enhed, som fortsætter sin økonomiske aktiviteter efter salget.
(133)
Portugal gør gældende, at BPN fortsatte med at reducere sin markedsandel efter nationaliseringen, og at den kombinerede enhed vil få en markedsandel på under 1 % for så vidt angår kredit til kunder, klientmidler eller bankprodukter og på under 2 % for alle de relevante markeder. Foranstaltningerne skaber derfor eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, eftersom de efter salget stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig position i forhold til andre konkurrerende banker. Den kombinerede enheds overskydende kapital beskytter de økonomiske aktiviteter over for de investeringsrisici, som andre konkurrenter står over for. Den øger også muligheden for, at begge de begunstigede kan råde over supplerende likviditet og kan lette en fremtidig ekspansion for BPN og den kombinerede enhed i en økonomisk kontekst, hvor konkurrenter med aktiviteter i Portugal ser sig nødsaget til at reducere deres aktiviteter.
(134)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(135)
Rekapitaliseringen af BPN med 600 mio. EUR, som fandt sted i februar 2012, udgør statsstøtte.
(136)
De foranstaltninger, der er relateret til salget til BIC, omfatter denne banks ret til inden operationens afslutning at anmode om overførsel af andre BNP-aktiver og -passiver som f. eks. lån til kreditinstitutter og fysiske og finansielle aktiver. De omfatter også BIC’s ret til at overføre indlån til satser på mindst […] basispoint over referencesatsen eller til fra staten at modtage forrentningsdifferencen for sådanne indlån.
(137)
Udskillelsen fra BPN af visse lån og passiver (herunder indlån), som er udvalgt af BIC, er direkte finansieret af medlemsstaten. Ethvert af de elementer, der er udskilt fra BPN, overføres til deres bogføringsværdi til SPV’erne, som fuldt ud er i statens besiddelse, eller overføres på anden vis til dens finansielle ansvarsområde. Det er således staten, der bærer den finansielle byrde i forbindelse med forvaltning og afhændelse af disse aktiver og passiver. Medlemsstaten vil også skulle finansiere differencen mellem den gældende rente for indlån og tærsklen på […] basispoints over referencesatsen.
(138)
Det er Kommissionens vurdering, at overførslen af supplerende aktiver og passiver til SPV’erne forud for salget udgør en fordel for BPN og for den kombinerede enhed, eftersom der ikke var sikret ex ante-gennemsigtighed, aktiverne ikke var markedsværdisat, og staten ikke modtog modydelser i forbindelse med overførslen.
(139)
Kommissionen finder, at overførslen af aktiver til deres bogføringsværdi og ikke til deres markedsværdi giver BPN og den kombinerede enhed en økonomisk fordel i forhold til deres konkurrenter. BIC kan i henhold til denne betingelse i rammeaftalen helt efter eget skøn udvælge de aktiver, der skal udskilles, aktiverne vil ikke blive markedsværdisat, og staten vil ikke modtage godtgørelse i denne forbindelse. Tværtimod, eftersom denne løsning reducerer BPN’s risikovægtede aktiver, vil det føre til en forøgelse af bankens kapitalprocent og dermed også af dens evne til at yde nye lån og drive aktiviteter på markedet. Efter salget ville denne fordel blive overført til den kombinerede enhed.
(140)
Statens godtgørelse af differencen mellem rentesatsen for indlånene og tærsklen på […] basispoints over referencesatsen, fjerner en omkostning, som BPN ville skulle afholde under normale omstændigheder, og giver den dermed en fordel.
(141)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og den økonomiske aktivitet, som fortsætter efter salget.
(142)
Foranstaltningerne skaber eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, fordi de efter salget til BIC stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig situation over for andre konkurrerende banker, eftersom de i modsætning til andre banker ikke bliver nødt til at reducere deres aktiviteter, og fordi de gør det muligt for BPN og den kombinerede enhed at yde mere kredit til økonomien.
(143)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(144)
Overførslen af supplerende aktiver og passiver (herunder indlån) fra BPN’s balance til SPV’erne forud for salget udgør statsstøtte.
(145)
BIC’s ret til inden for en frist på […] måneder at sælge lån, der ikke er rentable i mindst […] dage (op til […] % af den nominelle værdi af hele den låneportefølje, der er udvalgt af BIC, efter kompensation i forhold til eksisterende indlån) og for så vidt angår det beløb, der overstiger hensættelsesniveauet ([…] mio. EUR).
(146)
BIC’s ret til efter salget at fratrække balancen supplerende aktiver og passiver er direkte finansieret af medlemsstaten. Ethvert af de elementer, der er udskilt fra BPN, overføres til deres bogføringsværdi til SPV’erne, som fuldt ud er i statens besiddelse, eller overføres på anden måde til dens finansielle ansvarsområde. Det er således medlemsstaten, der bærer den finansielle byrde i forbindelse med forvaltning og afhændelse af disse aktiver og passiver.
(147)
Kommissionen finder, at muligheden for at udskille ikke-rentable lån efter salget gør det muligt for BPN og den kombinerede enhed at udvide deres aktiviteter og yde mere kredit i en økonomisk kontekst, hvor andre konkurrenter med aktiviteter i Portugal ser sig nødsaget til at reducere deres operationer. Hvis det samme kapitalniveau opretholdes, vil bankens kapitalprocent blive øget ved udskillelse af ikke-rentable lån og reduktion af risikovægtede aktiver. Dens evne til at yde nye lån og drive aktiviteter på markedet vil derfor blive forbedret.
(148)
Den kombinerede enhed har også en fordel i forhold til konkurrenter, som vil skulle absorbere tab på aktiver af mindre god kvalitet og derfor vil få begrænset deres disponible kapital til ydelse af nye lån. Den kombinerede enhed vil derimod ikke registrere en nedgang i sit kapitalgrundlag på grund af disse værdiforringelser og forringelse af låneporteføljens værdi.
(149)
BIC’s mulighed for overførsel til staten af andre ikke-rentable lån inden for en frist på højst […] efter salgsdatoen kunne ændre bankens risikovægtede aktiver og resultere i en tier 1-kernekapital, der ligger over niveauet på [10-18] %, som indgår i BIC's bud af 20. juli 2011. Kommissionen bemærker sig i denne kontekst Portugals forpligtelse, som går ud på, at hvis Banco BIC eller den kombinerede enhed vælger efter salget at overføre lånene til staten eller til enhver anden enhed, der kontrolleres af staten, skal den godtgøre staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, med [10-18] % af de risikovægtede aktiver for lånene og kan desuden kun overføre de ikke-rentable lån til staten og betale staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, når den har opbrugt de hensættelser, der i BNP's regnskaber var tilgængelige på salgsdatoen.
(150)
Den omhandlede foranstaltning er selektiv, eftersom den udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og de økonomiske aktiviteter, som fortsætter efter salget.
(151)
Foranstaltningen skaber eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, fordi den efter salget til BIC stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig situation over for andre konkurrerende banker, eftersom BPN og den konkurrerende enhed i modsætning til andre banker ikke bliver nødt til at reducere deres aktiviteter og herved kan yde mere kredit til økonomien.
(152)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(153)
Da der ikke foreligger en forpligtelse til at tilbagebetale kapital i tilknytning til lånene, gør foranstaltningen det muligt for BPN og den kombinerede enhed med tilbagevirkende kraft at ændre de risikovægtede aktiver efter salget, og det vil resultere i en relativt højere kapitalisering af banken. Det giver derfor banken en fordel og skaber konkurrencefordrejning i forhold til andre spillere på markedet. Foranstaltningen udgør statsstøtte.
(154)
Overførslen af BPN tvistrisici til staten er et passiv, som overtages af staten.
(155)
Ved at overtage et passiv fra BPN giver staten denne bank og den kombinerede enhed en fordel i sammenligning med andre banker, som skal absorbere lignende passiver i deres balance.
(156)
Den omhandlede foranstaltning er selektiv, eftersom den udelukkende begunstiger en specifik enhed (BPN og den kombinerede enhed efter salget til BIC).
(157)
Foranstaltningen sikrer BPN og den kombinerede enhed kapital på et tidspunkt, hvor der ikke findes alternativer på markedet, og hvor de konkurrerende banker er tvunget til at absorbere lignende passiver i deres balancer.
(158)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(159)
Foranstaltningen er en kapitalstøtteforanstaltning og udgør statsstøtte.
(160)
CGD’s tilrådighedsstillelse for den kombinerede enhed af likviditetslinje på [150-350] mio. EUR efter salget og CGD’s opretholdelse af en kreditlinje i form af CP’er på [150-500] mio. EUR for BPN må anses for at kunne tilskrives staten under hensyn til de særlige omstændigheder for denne tilrådighedsstillelse.
(161)
CGD ejes for det første 100 % af staten, som udpeger medlemmerne af CGD's bestyrelse. Som angivet i betragtning (101) og (24) blev CGD ved lov udpeget til at forvalte BPN og fik også en statsgaranti i medfør af artikel 2, stk. 9 i loven om nationalisering, hvad angår alle kredit- eller likviditetsstøtteoperationer, der eventuelt gennemføres til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen, og til at være ”stedfortræder for staten”. Denne garanti anvendes fortsat på kreditlinjen på [150-500] mio. EUR.
(162)
For det andet blev beslutningerne om likviditets--og kreditlinjerne ikke truffet uafhængigt af CGD, men de indgik i de salgsbetingelser, der var blevet forhandlet mellem BIC og de portugisiske myndigheder.
(163)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje på [200-400] mio. EUR til den kombinerede enhed efter salget og CGD's opretholdelse af en kreditlinje omfattende CP’er på [150-500] mio. EUR efter salget kan således direkte tilskrives medlemsstaten.
(164)
Disse foranstaltninger gjorde det muligt for BPN og den kombinerede enhed at få let og billig adgang til likviditet.
(165)
Hvad angår kreditlinjen på [200-400] mio. EUR, som CGD ydede til BIC, påpeger Kommissionen, at den skaber en sikkerhedsmargin med hensyn til finansieringssituationen for den kombinerede enhed, i fald der opstår udstrømning af indlån efter salget. CGD yder ikke en sådan kreditlinje til andre enheder end den kombinerede enhed. Kreditlinjen udgør derfor en økonomisk fordel for den kombinerede enhed.
(166)
Opretholdelsen indtil […] af en kreditlinje på [150-500] mio. EUR til igangværende CP-program med statsgaranti giver ligeledes BPN og den kombinerede enhed en fordel i forhold til konkurrenterne, hvad angår adgang til likviditet.
(167)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstiger en specifik enhed (BPN og den kombinerede enhed, som er resultatet af salget til BIC).
(168)
Den fordel, som BPN og den kombinerede enhed er indrømmet efter salget, skaber konkurrencefordrejning, navnlig under hensyntagen til de store omkostninger til lånoptagelse på de finansielle markeder.
(169)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(170)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje på [200-400] mio. EUR til den kombinerede enhed efter salget og opretholdelse af en kreditlinje for BPN i form af CP’er til en værdi af [150-500] mio. EUR udgør statsstøtte.
6.1.1.4 Mulig støtte til køberen
(171)
For at sikre, at der ikke ydes nogen form for støtte til købere af en finansiel institution, der sælges af en stat, er det i henhold til punkt 49 i meddelelsen om bankerne vigtigt at overholde visse salgsbetingelser, herunder at: salgsprocessen er åben, gennemsigtig, ikke-diskriminerende og ikke behæftet med betingelser, at salget finder sted på markedsvilkår, og at staten fastsætter den højst mulige pris for de pågældende aktiver og passiver.
(172)
Hvad angår den første betingelse: selv om salgsprocessen blev indledt som et offentligt udbud uden tilknyttede betingelser, var det bindende bud, der blev afgivet af BIC ikke endeligt med hensyn til forskellige materielle aspekter ved den planlagte transaktion, herunder det endelige omfang af de aktiver og passiver i BPN, som BIC havde til hensigt at erhverve, og det samlede antal filialer og arbejdsstyrken, som ville blive opretholdt. Alle disse aspekter blev drøftet under efterfølgende bilaterale forhandlinger mellem de portugisiske myndigheder og BIC, som mundede ud i rammeaftalen af 9. december 2011. Selve rammeaftalen er ikke endelig for så vidt angår det nøjagtige omfang af den bank, der er genstand for erhvervelsen. Navnlig fastsætter den ikke, hvilke aktiver og passiver BIC overtager, men specificerer tydeligt, at BPN vil have en kapital på [200-400] mio. EUR på salgstidspunktet. Med andre ord, hverken BIC's bud af 20. juli 2011 eller rammeaftalen angiver tydeligt, hvad BIC køber, men fastsætter begge en salgspris.
(173)
Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at rammeaftalen ikke burde afvige fra betingelserne i BIC’s bindende bud af 20. juli 2011 og give BIC og/eller den kombinerede enhed supplerende fordele. Under hensyn til den meget generelle formulering af det bindende bud af juli 2011 kunne BIC nemt opnå yderligere indrømmelser fra statens side og f.eks. få reduceret omfanget af aktiver og passiver, som den skulle overtage. Disse supplerende indrømmelser ville give en højere tier 1-kernekapital end den, der var angivet i BIC's bud fra juli 2011 - uden at være i strid med betingelserne for salgsprocessen.
(174)
Kommissionen ser derfor positivt på Portugals tilsagn om at begrænse kapitalniveauet for BPN på salgsdatoen til [10-18] % af tier 1-kernekapitalen, som angivet i BIC’s bud. Det supplerende tilsagn fra Portugal, der går på, at BIC tilbagebetaler kapital i tilknytning til eventuelle ikke-rentable lån, der overføres til staten eller til en enhed, der ejes af staten, efter salget, sikrer, at tier 1-kernekapitalen ikke øges uretmæssigt efter salget.
(175)
Som påvist i punkt 6.1.1.3 optræder der statsmidler i forbindelse med alle de foranstaltninger, der vedrører salget til BIC.
(176)
Da der hverken i BIC’s bud af 20. juli 2011 eller i rammeaftalen (disse angiver kun den kapital i BPN, bør råde over på salgstidspunktet uden at tage hensyn til risikovægtede aktiver og BIC’s ret til at udvælge aktiver og passiver, der skal overføres til SPV'erne forud for salget) fremhæver Kommissionen, at det, der kan ske, er at BPN får en tier 1-kernekapitalprocent, der er større end den værdi, der er angivet i buddet. Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder er der i BIC’s bud af 20. juli 2011 angivet en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %.
(177)
Kommissionen bemærker imidlertid, at Portugal forpligtede sig til at begrænse kapitalniveauet for BPN på salgsdatoen til [10-18] % af tier 1-kernekapitalen, dvs. det niveau, som var angivet i BIC’s bud. Det vil gøre det muligt for staten at maksimere prisen for de omhandlede aktiver og passiver. Den forpligtelse skal opfyldes for at sikre, at BIC ikke indrømmes nogen fordel.
(178)
Ved efter salget at udøve retten til staten til at overføre yderligere ikke-rentable lån, ville BIC desuden i endnu højere grad begrænse bankens perimeter og øge tier 1-kernekapitalprocenten for den kombinerede enhed til et niveau, der ligger over det, som var angivet i BIC’s bud af 20. juli 2011. Denne foranstaltning gav BIC en ekstra fordel. Det supplerende tilsagn fra Portugal om tilbagebetaling af kapital i tilknytning til eventuelle ikke-rentable lån, der overføres til staten eller til en enhed, der ejes af staten, efter salget, sikrer, at tier 1-kernekapitalen ikke stiger på ny efter salget. Denne supplerende forpligtelse skal opfyldes for at sikre, at BIC ikke indrømmes nogen fordel.
(179)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstiger en specifik enhed, dvs. BIC, og implicit også den kombinerede enhed.
(180)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(181)
Under hensyn til de tilsagn, Portugal har afgivet, konkluderer Kommissionen, at det endelige resultat af processen, herunder hvad der er aftalt med BIC i rammeaftalen, ikke ville have ændret resultatet af udbudsproceduren, og at BIC ikke gives nogen fordel via salgsprocessen.
6.1.2 Kvantificering af støtten
(182)
BPN og den kombinerede enhed, som viderefører BPN’s økonomiske aktiviteter nød godt af forskellige statsstøtteforanstaltninger, som opsummeres i det følgende:
Tabel nr. 1
Støtte ydet til BPN og den kombinerede enhed
Beskrivelse
Beløb i mio. EUR
a.
Lån ydet af CGD forud for nationaliseringen
315
b.
Overførsel af aktiver til SPV’erne til en værdi af 3,9 mia. EUR inden udbudsproceduren
mellem 1 800 og 4 000
c.
Statens kapitalindsprøjtning den 15. februar 2012
600
d.
Likviditetslinjer, CGD har ydet BPN (den 31. december 2011)
[200-400]
Dækket af en eksplicit statsgaranti
[150-500]
e. Likviditetslinjer, BIC har anmodet om til den kombinerede enhed
Heraf opretholdelse af det igangværende CP-program
400
Heraf ny likviditetslinje
300
(183)
Det skal for det første bemærkes, at disse støtteforanstaltninger under ét ikke bør anses for at være kumulative, idet de ifølge de portugisiske myndigheder erstattede andre (f. eks. blev de indledende lån ydet af CGD forud for nationaliseringen erstattet af CP’er udstedt af BPN efter nationaliseringen).
(184)
Foranstaltning b og c omfatter kapitalindsprøjtninger eller svarer til kapitalindsprøjtninger. De beløber sig til mindst 3 mia. EUR, dvs. ca. 50 % af BPN’s balance forud for nationaliseringen. De samlede statsgarantier ydet af Portugal siden nationaliseringen i forbindelse med CP-udstedelsen til fordel for BPN beløber sig desuden til 5 mia., og heraf var der indtil den 31. december 2011 brugt 4,5 mia. EUR.
(185)
BIC har desuden ret til at overføre indlån med rentesatser, der mindst ligger […] basispoint over referencesatsen, eller til fra staten at modtage godtgørelse for differencen, hvilket skønnes at indebære omkostninger for Portugal på ca. […] EUR. Overførslen til staten af omkostninger i forbindelse med tvister og overførsel i forbindelse med salget af supplerende aktiver og passiver fra BPN’s balance til SPV’erne, herunder ikke-rentable lån, omfatter endelig statsstøtte, som ifølge Portugal ikke kan kvantificeres.
6.2 De forskellige støtteforanstaltningers forenelighed: anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF
(186)
Ifølge artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF har Kommissionen beføjelse til at erklære "støtte, der kan fremme virkeliggørelse af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi" for at være støtte, som er forenelig med det indre marked.
(187)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Denne vurdering blev bekræftet i meddelelsen vedrørende bankerne, i meddelelsen om rekapitalisering (42), i meddelelsen om værdiforringede aktiver (43) og i meddelelsen om omstrukturering (44). Kommissionen mener fortsat, at der kan godkendes statsstøtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), under hensyn til nye spændinger på finansmarkederne. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage meddelelsen om forlængelse, ud over den 31. december 2011, af meddelelsen om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den finansielle krise (45).
(188)
Navnlig Portugal blev hårdt ramt af den finansielle og økonomiske krise. Disse konsekvenser blev bekræftet ved, at Kommissionen ved flere lejligheder (46) godkendte de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde taget i brug for at bekæmpe den finansielle krise. Det skal også huskes, at den vanskelige økonomiske og finansielle situation fik landet til at indgive en officiel anmodning om international bistand den 7. april 2011, i forlængelse af hvilken aftalememorandummet blev undertegnet den 17. maj 2011.
(189)
Kommissionen konkluderede, at en ikke-ordnet afvikling af BPN kunne få alvorlige konsekvenser for den portugisiske økonomi. Foranstaltningerne kan derfor vurderes i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten.
6.3. Forenelighed i henhold til meddelelsen om omstrukturering
(190)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter regler om statsstøtte til omstrukturering af finansielle institutioner under den nuværende krise. For at være forenelig med artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten skal en omstrukturering ifølge meddelelsen om omstrukturering:
(i)
føre til genoprettelse af bankens rentabilitet
(ii)
omfatte et passende egetbidrag fra støttemodtageren (byrdedeling)
(iii)
indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
6.3.1 Rentabilitet
(191)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter i punkt 9 og 10, at medlemsstaten er forpligtet til at fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som bør indeholde fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen. Planen bør identificere årsagerne til den finansielle institutions vanskeligheder og alternativer til den foreslåede omstruktureringsplan,
(192)
Omstruktureringsplanen skal påvise, at bankens strategi var baseret på en sammenhængende tilgang, og at banken retablerer den langsigtede rentabilitet uden at skulle ty til statsstøtte.
(193)
Meddelelsen om omstrukturering bekræfter i punkt 17, at salg af en finansiel institution (eller en del heraf) til en tredjepart kan bidrage til at genskabe rentabiliteten på lang sigt. I det foreliggende tilfælde bemærker Kommissionen sig, at de portugisiske myndigheder besluttede at sælge BPN gennem en udbudsprocedure. Bankaktiviteten skulle således sælges til BIC efter visse justeringer, og visse udvalgte aktiviteter skulle overføres til SPV’erne med det formål at afvikle dem på lang sigt. Kommissionen skal derfor vurdere, om BPN’s bankaktivitet, som kommer til at høre ind under køberens aktiviteter (den kombinerede enhed), bliver rentabel.
(194)
Kommissionen anførte i sin afgørelse af 24. oktober 2011, at den ikke havde modtaget en aktivitetsplan, som effektivt påviste BPN’s rentabilitet som integreret enhed i BIC, og derfor ikke kunne drage nogen konklusion desangående. Portugal fremlagde en detaljeret aktivitetsplan for BPN - som en integreret enhed i den erhvervende virksomhed - i form af en omstruktureringsplan fra januar 2012 (inkl. supplerende oplysninger om aktiviteten og rentabiliteten, der blev indsendt den 3. februar 2012).
(195)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2012 har den del af BPN, der sælges til BIC, en balance, der ligger betydeligt under (ca. […] mia. EUR) BPN’s balance på nationaliseringstidspunktet.
(196)
Sammen med BIC's aktiver har den nye enhed samlede aktiver til en værdi af […] mia. EUR.
(197)
På tidspunktet for salget til BIC omfattede BPN’s balance kun de mest rentable aktiviteter og bankens bedste aktiver. Der blev navnlig foretaget en sanering af de lån, der skulle overføres til BIC, og størstedelen af de ikke-likvide aktiver blev overført til SPV’erne.
(198)
BPN’s passiver består i første række af detailbanksindlån til en værdi af 1 669 mio. EUR og efterstillet gæld, der beløber sig til 246 mio. EUR.
Tabel nr. 2
Situation for BPN efter salg og kapitalindsprøjtning (pro forma) (47)
Mio. EUR;
Indlån, centralbanker og kreditinstitutter
[…]
Nettokredit til kunder
[…]
Andre aktiver
[…]
AKTIVER I ALT
[…]
Indlån
[…]
Andre passiver
[…]
Efterstillet gæld
[…]
PASSIVER I ALT
[…]
Egenkapital
[…]
PASSIVER OG EGENKAPITAL I ALT
[…]
(199)
De omstruktureringsforanstaltninger, der allerede er iværksat af de midlertidige administratorer, vil blive videreført af BIC med henblik på at adressere de specifikke årsager til BPN’s problemer.
(200)
Som anført i betragtning (24) er der tale om en helt ny administration. Under hensyn til de specifikke omstændigheder, som førte til nationaliseringen af BPN og navnlig de utallige påstande om svindel begået af den tidligere administration, anlagde den nye administration forskellige retssager (48) for at forsvare bankens interesser. Bankens procedurer til risikovurdering blev revideret gennemgribende for at efterleve bedste praksis.
(201)
De nye administratorer fokuserede også på at forbedre omkostningsstrukturerne og iværksatte forskellige initiativer, der skulle reducere driftsomkostningerne. Driftsomkostningerne blev reduceret med ca. […] mio. EUR og personaleomkostningerne med ca. […] mio. EUR mellem december 2008 og december 2010.
(202)
Ifølge omstruktureringsplanen fra januar 2012 består BIC’s strategi i at samle de vigtigste detailbanksaktiviteter og udnytte BPN's net til at blive en referencebank for støtte til samhandelen og finansielle transaktioner mellem Portugal og Angola.
(203)
Planen er baseret på fornuftige underliggende makroøkonomiske budgetter, som tager hensyn til den nuværende situation på markederne i Portugal og de økonomiske prognoser, der siger, at recessionen fortsætter indtil 2014.
(204)
De finansielle beregninger viser, at den enhed, som i slutningen af perioden (31. december 2016) bliver resultatet af omstruktureringen, selv i tilfælde af en krise bør være i stand til at dække sine omkostninger og opnå en egenkapitalforrentning på ca. [1-10] %.
(205)
Det planlagte indledende kapitalgrundlag ligger langt over minimumskravene til kapital med en tier 1-kernekapitalprocent på ca. [10-18] %, hvilket skyldes statens kapitalindsprøjtning.
(206)
Efter statens betydelige kapitalindsprøjtning forventes det, at bankens beregnede kapitalprocenter i og ved udgangen af omstruktureringsperioden kommer til at ligge over minimumskravene, hvorved bankens solvens sikres. I overensstemmelse med den aktivitetsplan, Portugal har lagt frem, og som er afspejlet i omstruktureringsplanen fra januar 2012, vil tier 1-kernekapitalprocenten i henhold til et referencescenarie ved afslutningen af omstruktureringsperioden (31. december 2016) være på [8-12] %, dvs. lidt over minimumskravet på 10 %, som er fastsat af BdP med virkning fra december 2012 (49), og i et krisescenarie ville den ligge lidt under ([7-11] %) som angivet i fig. 1 i betragtning (207).
(207)
Det forudses, at denne udvikling navnlig vil skyldes behovet for at anvende den aktivitetsplan, der er fastlagt i omstruktureringsplanen fra januar 2012, ydelse af mere kredit til økonomien og indvirkningen af de negative resultater i de første år af omstruktureringsplanens gennemførelse. Disse negative resultater skyldes hovedsageligt bankens omkostninger, som stadig ligger højt sammenholdt med omfanget af dens aktiviteter, og udgifterne til den omstrukturering, som BIC vil gennemføre.
Fig. 1
Projektioner for den kombinerede enhed BPN/BIC i basisscenariet for 2012-2016.
[…]
(208)
Hvad angår likviditet, er aktivitetsplanen navnlig centreret omkring indlån, hvor der forventes en vækst på ca. [1-10] % pr. år. Kommissionen finder, at en stabil finansiering af den kombinerede enhed via indlån er et vigtigt element i omstruktureringsplanen. Under hensyn til den kombinerede enheds begrænsede størrelse og dens vækstpotentiale synes beregningerne angående indlånenes udvikling at være troværdige.
(209)
For at garantere den kombinerede enheds rentabilitet mener Kommissionen samtidigt, at der ikke bør foreligge noget incitament til at erstatte indlånene med finansieringer på engrosbankmarkederne. Det er i den sammenhæng vigtigt, at forrentningen for den likviditetslinje, BIC har anmodet om for at kompensere for en eventuel indlånsflugt, mindst forhøjes op til Euriborsatsen + […] basispoint. Det tilsagn, Portugal har afgivet i denne forbindelse, er nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked under hensyn til, at […] råder over betydelige indlån, som nu forrentes med en sats, der ligger over Euriborsatsen + […] basispoint, og at BIC derfor kan vælge ikke at beholde disse indlån. Hvis forrentningen for den nye kreditlinje ikke fastsættes på et niveau, som giver BIC et incitament til at opretholde indlån i et omfang som fastsat i omstruktureringsplanen fra januar 2012, kan BIC blive foranlediget til at erstatte indlån med billigere finansiering fra CGD. En sådan erstatning kan øge rentabiliteten på kort sigt for den kombinerede enhed, men ville samtidigt være til skade for dens levedygtighed.
(210)
Det er i den forbindelse også vigtigt at understrege, at med anvendelsen af Euriborsatsen + […] basispoint ydes likviditetslinjen fortsat på vilkår, der er mere gunstige end dem, som BIC med sandsynlighed kunne opnå på markedet. Selv om Kommissionen ikke har fået noget referencegrundlag for lignende transaktioner på markedet, påpeger den, at det er usandsynligt, at det på markedet ville være muligt at opnå en kreditlinje med samme varighed og omfang - selv til en højere rentesats. Det er ifølge Kommissionen også værd at bemærke, at renten for de lån, der er ydet af CGD […], er fastsat til Euriborsatsen over […] måneder + […] basispoint.
(211)
Under hensyn til ovenstående nærer Kommissionen derfor ikke tvivl om BPN’s levedygtighed.
6.3.2 Støtte begrænset til minimum og fordeling af byrder
(212)
Ifølge meddelelsen om omstrukturering er det nødvendigt, at støttemodtageren selv yder et passende egetbidrag, således at man kan begrænse støtten mest muligt, undgå konkurrencefordrejninger og forebygge moralsk risiko. Til det formål er det nødvendigt a) både at begrænse omstruktureringsomkostningerne og støttebeløbet mest muligt, og b) at der ydes et betydeligt egetbidrag.
(213)
Principperne vedrørende egetbidraget for den støttemodtagende bank er omhandlet i afsnit 3 i meddelelsen om omstruktureringen. Meddelelsen fastsætter, at: (i) omstruktureringsstøtten skal begrænses til dækning af de omkostninger, der er nødvendige til at genskabe levedygtigheden; (ii) at den begunstigede bank skal bidrage til finansiering af omstruktureringen mest muligt med egne ressourcer, f. eks. gennem salg af aktiver og (iii) omstruktureringsomkostningerne skal bæres på passende vis af dem, der har investeret i banken, gennem dækning af tab med den disponible kapital og passende godtgørelse af offentlige interventioner. Formålet med fordeling af byrder er dobbelt: at begrænse konkurrencefordrejning og forebygge moralsk risiko (50).
(214)
Omstruktureringsplanen skal tydeligt vise, at støtten er begrænset mest muligt. Omstruktureringsomkostningerne skal ikke kun bæres af staten, men også i videst muligt omfang af dem, der investerede i banken. Banken og dens aktionærer bør med andre ord bidrage til omstruktureringen mest muligt med deres egne midler. Omstruktureringsstøtten skal begrænses til dækning af de omkostninger, der er nødvendige til at genskabe levedygtigheden. En virksomhed bør derfor ikke modtage offentlige midler, som kan anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan skabe fordrejninger på markedet, som ikke er relateret til omstruktureringsprocessen, f. eks. erhvervelser (51).
(215)
Hvad angår begrænsning af støtten til et minimum, angiver meddelelsen om omstrukturering i punkt 23, at omstruktureringsstøtte bør være begrænset til dækning af de omkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
(216)
Kommissionen bør i den forbindelse for det første vurdere de portugisiske myndigheders påstand om, at omkostningerne i forbindelse med salget af BPN til BIC ligger under den pris, Portugal ville skulle betale, hvis BPN blev afviklet, og for det andet, om den støtte, der er ydet til omstrukturering af BPN, er begrænset mest muligt.
(217)
Kommissionen satte i sin afgørelse af 24. oktober 2011 spørgsmålstegn ved forskellige aspekter ved den kvantitative sammenligning af de to scenarier, som Portugal på det tidspunkt opererede med.
(218)
I omstruktureringsplanen fra januar 2012 fremlagde Portugal en ajourført sammenligning af de to scenarier og ændrede sine oprindelige budgetter for at imødekomme de vigtigste forbehold, Kommissionen havde givet udtryk for i sin afgørelse af 24. oktober 2011, med hensyn til omkostningerne i forbindelse med en ordnet afvikling. Portugal behandlede specifikt spørgsmålet om haircut af lånekapitalen og behandling af indehavere af efterstående obligationer.
(219)
Portugal fremlagde bl.a. supplerende oplysninger og et alternativt benchmark for de beregninger, som landet havde anvendt i forbindelse med sit haircut på 30-50 % af bogføringsværdien i forbindelse med salg af lån. Portugal fremlagde også de endelige oplysninger om lån, som BIC ender med at erhverve, og hvis omfang ikke var kendt på tidspunktet for den indledende sammenligning den 17. februar 2012. I det nye scenarie er der endelig heller ikke tale om ordnet afvikling af omkostninger i forbindelse med godtgørelse af bestemte indehavere af efterstående obligationer (som specificeret i betragtning (221)).
(220)
Under hensyn til den nuværende økonomiske situation og den betydelige reduktion af aktiviteterne i banksektoren synes anvendelsen af et haircut på salget af låneporteføljen at være berettiget. Hvis lånene skulle opretholdes indtil deres udløb, ville staten desuden skulle afholde finansieringsomkostninger og bære kreditrisikoen indtil udløbet. Kommissionen kan derfor godkende det lavere skønnede haircut, som Portugal har meddelt, nemlig [20-50] %.
(221)
Hvad angår indehavere af efterstående obligationer, er det Kommissionens opfattelse, at det samlede beløb på 245 mio. EUR er sammensat af flere udstedelser. Det kan være muligt […]. Efter en retlig analyse af betingelserne for hver enkelt udstedelse, meddelte Portugal, at […].
(222)
Fig. 3 viser en oversigt over skønnede udgifter/indtægter på grundlag af de reviderede budgetter, der er nævnt i betragtning (219) og (221). Med dette skøn tages der kun hensyn til de marginale omkostninger i forbindelse med de to scenarier (og ikke allerede afholdte omkostninger), og det er baseret på de BNP-balancetal, der var tilgængelige på tidspunktet for salget til BIC (52).
Fig. 3
viser en sammenligning mellem et salg til BIC og en ordnet afvikling (mio. EUR)
Salg til BIC
Afvikling
UDGIFTER
1
Finansieringsbetaling til kreditinstitutter
[…] (53)
2
Betaling af kunders indskud
[…]
3
Kapitalforøgelse
[…]
4
Indehavere af efterfølgende obligationer, undtagen obligationer uden udløbsdato - TBC
[…]
Samlede udgifter
[…]
[…]
Salg til BIC
Afvikling
INDTÆGTER
5
Salg af kundelån (2 114 mio. efter haircut på 30 %)
[…]
6
Tilbagebetaling af indlån og lån til kreditinstitutter
[…] (54)
7
Salgspris for BPN
[…]
8
Præmie for salg af indlån - 2 % af indlånssaldo
[…]
Samlede indtægter
[…]
SKØNNET DIFFERENCE
[…]
[…]
(223)
Samlet set ville løsningerne med en ordnet afvikling, hvor staten betaler alle indlån (med undtagelse af dem, der vedrører indehavere af efterstående obligationer uden udløbsdato) og hele eksponeringen i forhold til kreditinstitutter, være mere omkostningskrævende end salget til BIC.
(224)
Kommissionen erkender, at der er usikkerhed med hensyn til forskellige budgetter, navnlig for så vidt angår muligheden for at inddrive lån, der er overført til BIC. Der skal også tages hensyn til det forhold, at en ordnet afvikling kan have negative konsekvenser for tilliden til banksektoren under ét og vurderingen af den offentlige gæld.
(225)
Kommissionen konkluderer på grundlag af de foreliggende oplysninger, at valget af løsningen med omstrukturering af banken, dvs. salget til BIC, bidrog til at begrænse støttebeløbet mest muligt.
(226)
BPN modtog et betydeligt støttebeløb før og efter nationaliseringen, således som det er angivet i betragtning (182) - (185). Støtten var nødvendig for bankens overlevelse i den periode, der var påkrævet til den valgte omstruktureringsløsning, dvs. salget af bankens rentable dele til BIC og afvikling på lang sigt af de dårlige aktiver. I forlængelse af omstruktureringsplanen ophører BPN med at eksistere som uafhængig bank. Detailbankaktiviteterne, som erhverves af BIC, har en samlet balance, der ligger 35 % under BPN’s balance før nationaliseringen. I den nuværende markedssituation er disse foranstaltninger (navnlig udskillelsen af ikke-detailbankaktiviteter og deres overførsel til SPV’erne) tæt forbundet med levedygtigheden for den bank, der bliver tilbage på markedet. Ikke-detailbankaktiviteterne blev overført til SPV’erne og afvikles over en lang periode. Kommissionen erkender, at de betydelige forsinkelser med gennemførelsen af omstruktureringsplanen for BPN hænger sammen med de usædvanlige omstændigheder, der var gældende for den portugisiske økonomi, og som førte til undertegnelsen af aftalememorandummet af 17. maj 2011.
(227)
Som Kommissionen angav i sin afgørelse af 24. oktober 2011 kræver BIC ud over de foranstaltninger, som BPN blev indrømmet før salget, supplerende foranstaltninger som omhandlet i betragtning (56).
(228)
Kommissionen rejste i sin afgørelse af 24. oktober 2011 spørgsmålet om, hvorvidt den kapitalindsprøjtning, BIC anmodede om, svarede til det minimumsbeløb, der var nødvendigt for at sikre levedygtigheden. Under hensyn til de balancejusteringer, som BIC anmodede om i sit bud af 20. juli 2011 og BPN’s finansielle erklæringer fra juni 2011, skønnede Portugal, at et kapitalniveau på [200-400] mio. EUR svarer til en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %.
(229)
Portugal gør gældende, at kapitalniveauet er et resultat af udbudsproceduren, hvis der også tages hensyn til den pris, som BIC skal betale til staten (40 mio. EUR). Dette beløb er berettiget på grund af omkostningerne til at centrere banken omkring sine primære aktiviteter og behovet for at opretholde en tilstrækkelig buffermargin ved hjælp af den supplerende kapital. Portugal finder, at buffermarginen er tilstrækkelig til at opretholde en passende egenkapital, navnlig i de første år af sammenlægningen, hvis der ligeledes tages hensyn til BPN’s negative ry og Portugals vanskelige økonomiske situation.
(230)
Det skal påpeges, at kapitalprocenten ifølge omstruktureringsplanen fra januar 2012 når op på [8-12] % i slutningen af det fjerde år efter salget, og at den i et krisescenarie når [7-11] % (hvilket ligger lidt under Portugals lovgivningsmæssige minimum på 10 %).
(231)
Kommissionen konkluderer derfor, at en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] % er et resultat af udbudsproceduren, og at den er nødvendig for at sikre bankens rentabilitet med udgangspunkt i omstruktureringsplanen fra januar 2012.
(232)
Kommissionen finder det også positivt, at rammeaftalen indeholder et tilsagn fra BIC’s side om ikke at udbetale BPN-dividende eller -udbytter til aktionærerne i en periode på 5 år. Formålet med dette tilsagn er at sikre, at den kapital, BPN tilføres, ikke forlader banken med det samme i form af udbytte til aktionærerne.
(233)
De aktiver, der derfor i sidste instans erhverves af BIC, er således ikke de samme som i BIC's bud af 20. juli 2011, og denne bank forbeholder sig retten til igen at overføre ikke-rentable lån. For at begrænse støtten mest muligt mener Kommissionen derfor, at enhver reduktion af de risikovægtede aktiver, som er resultatet af overførsel af lån til staten, skal ledsages af en tilsvarende reduktion af kapitalen svarende til [10-18] % af reduktionen af de risikovægtede aktiver. Reduktionen af kapitalen kan være et haircut af bogføringsværdien af de nye lån, der er overført til staten.
(234)
Kommissionen understreger, at BIC anførte, at den kombinerede enhed kunne opretholde en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %, hvis den igen overførte ikke-rentable lån, ved at yde nye lån til økonomien. Kommissionen finder ikke, at en foranstaltning af denne type ville begrænse støtten mest muligt og det af følgende årsager: for det første er BIC’s kernekapitalprocent før salget mindre end [10-18] % på salgsdatoen. Når BPN og BIC fusionerer, falder tier 1-kernekapitalprocenten derfor med det samme (således som det er beskrevet i omstruktureringsplanen fra januar 2012). Hvis den kombinerede enhed derfor opretholder en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] % efter fusionen, ville kapitaliseringen være større end BIC forventede. For det andet tager omstruktureringsplanen fra 2012 allerede højde for ydelse af nye lån til økonomien, og tier 1-kernekapitalprocenten på [10-18] (som er meget høj) for BPN på salgstidspunktet anses for at være tilstrækkeligt. Der er derfor ikke behov for tilførsel af yderligere kapital end den, der var planlagt i omstruktureringsplanen fra 2012, med henblik på ydelse af nye lån. Kommissionen finder det derfor positivt, at Portugal har afgivet tilsagn om, at BNP’s tier 1-kernekapitalprocent på tidspunktet for salget til BIC ikke kan overstige [10-18] %, og at hvis der sker overførsel af ikke-rentable lån til staten eller til enhver enhed, der kontrolleres af staten efter salget, skal Banco BIC eller den kombinerede enhed til staten eller enhver enhed, der kontrolleres af staten, overføre kapital, der er forbundet med sådanne lån, svarende til [10-18] % af de risikovægtede aktiver for disse lån.
(235)
På den anden side gøres det i meddelelsen om omstruktureringen opmærksom på, at det er nødvendigt at indføre et købsforbud for at begrænse støtten til det nødvendige minimum. I punkt 23 i meddelelsen anføres det, at “en virksomhed bør derfor ikke modtage offentlige midler, som kan anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan skabe fordrejninger på markedet, som ikke er relateret til omstruktureringsprocessen. F. eks. må overtagelse af aktier i andre virksomheder eller nye investeringer ikke finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for genoprettelse af virksomhedens rentabilitet”.
(236)
Kommissionen bemærker, at omstruktureringsplanen fra 2012 allerede anførte, at den kombinerede enhed bliver en rentabel enhed, som skulle forvalte en acceptabel egenkapitalforrentning, og man forudså endog fortjeneste. Denne retablering af rentabiliteten afhænger ikke af erhvervelser. Tværtimod vurderer Kommissionen, at forbuddet mod erhvervelser garanterer, at den kapital, der anses for at være nødvendig til omstruktureringen, forbliver i banken og dermed bidrager til retablering af rentabiliteten. Kommissionen finder i den forbindelse, at Portugals tilsagn om at anvende et forbud mod køb er nødvendigt for at sikre omstruktureringsstøttens forenelighed med det indre marked.
(237)
Hvad angår egetbidraget, fastsætter meddelelsen om omstrukturering, at de omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, ikke blot skal bæres af staten, men også af bankens tidligere investorer og aktionærer. Dette krav sikrer, at de banker, der modtager redningsstøtte, påtager sig et passende ansvar for tidligere adfærd, og er et passende incitament for så vidt angår den fremtidige adfærd.
(238)
I den foreliggende sag finder Kommissionen det positivt, at aktionærerne har mistet deres aktier i banken uden nogen form for kompensation. De deltager således på en hensigtsmæssig måde i at bære byrderne for en bank, hvis værdi ifølge to uafhængige kilder, der var udpeget af Portugal, var negativ. Kommissionen finder det også positivt at BPN’s bestyrelse er ændret og skiftet ud i forbindelse med nationaliseringsprocessen.
(239)
Kommissionen påpeger imidlertid, at indehavere af efterstående obligationer til en værdi af 245 mio. EUR forbliver i banken, som skal privatiseres, og at de kan blive ved med at modtage kuponrente.
(240)
Som fastsat i punkt 26 i meddelelsen om omstrukturering bør bankerne ”imidlertid ikke anvende statsstøtte til at forrente egenkapitalen (stamkapital og efterstillet gæld), hvis dens aktiviteter ikke giver et tilstrækkeligt stort overskud”.
(241)
Hvad angår omstruktureringsperioden for BPN, fulgte denne bank ikke Kommissionens politik med hensyn til hybride instrumenter, som er fastsat i punkt 26 i meddelelsen om omstrukturering. Kommissionen klargjorde i den forbindelse, at i forbindelse med omstrukturering er diskretionær kompensation for tab (f. eks. ved frigørelse af reserver eller reduktion af egenkapitalen) i støttemodtagende banker med henblik på at sikre udbetaling af dividende og kuponrente for efterstillet gæld principielt ikke forenelig med en fordeling af byrderne. Kommissionen bemærker, at betalingen af kuponrenter ikke var i overensstemmelse med dette princip og bør kompenseres ved en mere dybtgående omstrukturering (55).
(242)
Kommissionen finder, at en mere dybtgående omstrukturering af banken kan være tilstrækkelig til at kompensere for den manglende fordeling af byrder.
(243)
Eftersom banken er ved at blive solgt, er det imidlertid indtil 31. december 2016 nødvendigt med et redningsforbud for at sikre et minimum af byrdefordeling blandt bankens aktionærer.
(244)
Kommissionen noterer sig i den forbindelse Portugals tilsagn om, at Banco BIC, den kombinerede enhed og Portugal - for at bidrage til BPN’s omstruktureringsproces - indtil den 31. december 2016 ikke vil udøve call option-rettigheder med hensyn til efterstående gæld, der er udstedt af BPN forud for salget.
(245)
Kommissionen påpeger, at forrentning af de støtteforanstaltninger, der er omhandlet i betragtning (182)-(185), navnlig af garantierne, kapitalindsprøjtningen og overførslen af aktiver til SPV'erne ikke er forenelig med Kommissionens relevante meddelelser herom.
(246)
Statsgarantierne blev forrentet med 20 basispoint, hvilket ligger meget under det niveau, der er fastsat i Kommissionens regler om forrentning af statsgaranti for gældsbeviser udstedt af finansielle institutioner.
(247)
Indsprøjtningen af kapital på 600 mio. EUR i BPN, der fandt sted i februar 2012, er tydeligvis ikke genstand for en forrentning, der er i overensstemmelse med meddelelsen om rekapitalisering. Faktisk forventer de portugisiske myndigheder ikke nogen forrentning af den tilførte kapital. Det, der skete, var, at kapitalen blev indsprøjtet med det formål at gøre det muligt at sælge banken til en negativ pris.
(248)
Hvad angår overførsel af aktiver til SPV’erne til bogføringsværdien, erkender Kommissionen, at overførslen af aktiver til de tre SPV’er rent teoretisk har til formål at beskytte levedygtigheden for BPN og muliggøre salg af banken, men overførslen til bogføringsværdi indebærer en støtte, som ikke er forenelig med de vigtigste krav i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Overførslen sker til bogføringsværdien, som ligger langt over den reelle økonomiske værdi, og der er ikke planlagt nogen form for modydelse til staten. Ifølge meddelelsen om værdiforringede aktiver kan en gennemgribende omstrukturering kompensere for eventuelle afvigelser fra de vigtigste kriterier, der er fastsat i meddelelsen, herunder for så vidt angår prisen. Det forhold, at der er planlagt en gennemgribende omstrukturering af BPN er et element, der kan få Kommissionen til at vurdere, at foranstaltningen er forenelig med værdiforringelsesmeddelelsen. Overførslen af aktiver til SPV’erne kunne derfor vurderes sammen med de øvrige foranstaltninger til fordel for BPN inden for rammerne af den gennemgribende omstrukturering.
(249)
Punkt 25 i meddelelsen om omstrukturering fastsætter, at såfremt der af hensyn til den finansielle stabilitet undtagelsesvist åbnes mulighed for at fravige en på forhånd fastlagt passende byrdedeling i redningsfasen, skal der kompenseres herfor i form af et yderligere bidrag på et senere stadium i omstruktureringen, f. eks. i form af tilbagebetalingsklausuler (claw-back) og/eller mere vidtgående omstrukturering, omfattende yderligere foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(250)
Kommissionen finder, at omstruktureringen af BPN er tilstrækkeligt vidtgående. Kommissionen påpeger for det første, at der er tale om en lille bank. I forlængelse af omstruktureringsplanen ophører BPN med at eksistere som uafhængig bank. Detailbankaktiviteterne, som erhverves af BIC, har en samlet balance, der ligger 35 % under BPN’s balance før nationaliseringen. De aktiviteter, der ikke vedrører detailbankvirksomheder, er opgivet definitivt.
(251)
Under hensyn til den dybtgående omstrukturering af BPN kan Kommissionen derfor konkludere, at fordelingen af byrder er tilstrækkelig.
6.3.3 Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(252)
Hvad angår foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningerne, fastsætter meddelelsen om omstrukturering, at arten af sådanne foranstaltninger vil afhænge af størrelsen af støtten og de betingelser og vilkår, der var gældende, da den blev ydet, samt de karakteristiske træk ved det eller de markeder, som modtagerbanken opererer på.
(253)
Selv om BNP har modtaget et betydeligt støttebeløb, skal der også tages hensyn til bankens begrænsede størrelse. Som anført i punkt 32 i meddelelsen om omstrukturering vil Kommissionen analysere de mulige konsekvenser af støtten på de markeder, hvor den begunstigede bank skal operere efter omstruktureringen, og frem for alt vil den undersøge, hvilken størrelse og relative betydning den vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet.
(254)
Kommissionen påpeger i den forbindelse, at den økonomiske enhed, BPN, der eksisterede før statens intervention (56), ophører med at eksistere. Den var genstand for en nationalisering og en dybtgående og vidtrækkende omstrukturering. Efter disse operationer bliver den bank, som kommer til at konkurrere på markedet, meget mindre.
(255)
BPN var ved udgangen af 2008 den syvendestørste finansielle enhed i Portugal for så vidt angår den samlede balance. Banken er siden nationaliseringen blevet mindre, navnlig efter overførslen af indlån. Medio 2011 indtog den en 12. plads med en markedsandel, både med hensyn til indlån og lån, der ligger under 1 %. Indlånene og lånene blev næsten halveret i perioden 2008-2011.
(256)
I sine bemærkninger til afgørelsen af 24. oktober 2011 anførte Portugal for det første, at BPN allerede inden nationaliseringen havde en markedsandel, der lå på [1-2] %. Portugal oplyste for det andet, at BNP efter nationaliseringen havde været genstand for en betydelig omstrukturering, og at dens størrelse fortsat var begrænset. Selv efter sammenlægningen med BIC får den nye kombinerede enhed for det tredje en markedsandel på under [ 1] % i Portugal, eftersom BPN’s markedsandel på nuværende tidspunkt ligger på ca. [ 1] % med hensyn til lån til kunder og indlån, og BIC’s markedsandel er på [ 1], for så vidt angår lån og [ 1] % for indlån.
(257)
Kommissionen påpeger også, at salget af bankens aktiviteter ved en udbudsprocedure gav konkurrenterne mulighed for at købe BPN’s varemærke og aktiviteter, hvilket begrænsede konkurrencefordrejningerne.
(258)
Kommissionens vurdering er også positiv for så vidt angår den dividendepolitik, der er beskrevet i betragtning (56) (xiii).
(259)
Punkt 44 i meddelelsen om omstrukturering fastsætter også, at bankerne ikke må henvise til offentlig støtte, de har nydt godt af, som en konkurrencemæssig fordel, når de markedsfører deres finansielle produkter. Kommissionen finder det positivt, at Portugal har forpligtet sig til at sikre, at BIC ikke henviser til anvendelse af statsstøtte i sine markedsføringskampagner og i sine meddelelser til investorer.
(260)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt de foreslåede foranstaltninger var tilstrækkelige under hensyn til det betydelige støttebeløb og det forhold, at BPN havde nydt godt af rekapitaliseringsforanstaltninger, af garantier og støtteforanstaltninger for værdiforringede aktiver, som ikke forrentes i overensstemmelse med kravene i de relevante meddelelser.
(261)
Kommissionen bemærkede sig navnlig, at banken kommer til at operere på markedet med en tier 1-kernekapitalprocent på ca. [10-18] %, hvilket ligger langt over minimumsniveauet på 9 %, der blev krævet i slutningen af 2011, og på 10 %, der blev krævet ved udgangen af 2012.
(262)
Hertil kommer, at BIC anmodede om at få ret til inden for en frist på […] måneder at sælge ikke-rentable lån i en periode på mindst […] dage (op til […] % af hele låneporteføljens nominelle værdi). Den anmodede også om to former for likviditetsstøtte fra CGD. For det første opretholdelse gennem tre år af CP-kreditlinjen på op til [150-500] mio. EUR med en statsgaranti og et tilsagn fra CGD om at opretholde vilkårene for denne kreditlinje indtil […]. For det andet, en anden kreditlinje, der ydes af CGD op til [150-350] mio. EUR, for at kompensere for faldet i indlån til ned under en tærskel på 1,8 mia. EUR med en forrentning på Euriborsatsen +[…] basispoint.
(263)
Herved sikres, at statsstøtten ikke anvendes af den kombinerede enhed til at øge sine aktiviteter på bekostning af konkurrenterne, og at de konkurrencefordrejninger, der opstår på grund af støtten, adresseres på en hensigtsmæssig måde.
(264)
I betragtning af den spændte situation, der er registreret på markedet, og de nye skrappe betingelser, Portugal pålagde banksektoren efter de begivenheder, der mundede ud i undertegnelsen af aftalememorandummet, finder Kommissionen, at disse likviditetslinjer i betydeligt omfang ville få indflydelse på, hvorvidt den kombinerede enhed efter omstruktureringen vil kunne konkurrere på markedet over for andre spillere, som ikke modtog statsstøtte.
(265)
Statsstøtten kan således kun anses for at være forenelig, hvis der iværksættes tilstrækkelige foranstaltninger, som sikrer, at statsstøtten ikke anvendes til skade for konkurrenterne, hvoraf nogle ikke har modtaget en tilsvarende offentlig støtte. Der skal opretholdes en situation med fair konkurrence mellem banker, der har modtaget offentlig støtte, og banker, der ikke har modtaget en sådan støtte. Statsstøtten bør ikke formindske incitamentet for de banker, der ikke modtog støtte, til at konkurrere, investere og innovere og bør heller ikke skabe barrierer for adgang til markedet, som kan få negativ indvirkning på de grænseoverskridende aktiviteter.
(266)
Det er nødvendigt at sikre, at den kombinerede enhed ikke opnår en konkurrencefordel hidrørende fra overførslen af likviditetsrisikoen til staten og kapitaltilførslen.
(267)
For at begrænse konkurrencefordrejningerne, som skyldes, at bankens kapitalniveau kommer til at ligge over det krævede minimum (se betragtning (261)), finder Kommissionen for det første, at enhver reduktion af de værdiforringede aktiver, som skyldes overførslen af lån til staten, bør ledsages af en tilsvarende kapitalreduktion. Det tilsagn, som Portugal har givet angående BPN’s maksimale kapitalniveau, er derfor nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked.
(268)
Kommissionen finder for det andet, at varigheden for kreditlinjen på [150-500] mio. EUR i tilknytning til BPN’s CP-program bør begrænses til en periode på […] år. Forrentningen for den anden likviditetslinje bør desuden ligge tættere på markedsvilkårene, og der skal anvendes en Euriborsats + […] basispoint. For at sikre overholdelse af disse krav skal Portugal desuden frem til den 31. december 2016 have Kommissionens forudgående godkendelse, hvis CGD eller staten yder kreditlinjer. Kommissionen ser i den forbindelse positivt på Portugals tilsagn om likviditetslinjer, som er nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked.
(269)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter for det tredje en forbindelse mellem forbuddet mod erhvervelser og konkurrencefordrejninger. Denne meddelelse fastsætter i punkt 39 og 40, at statsstøtte ikke må ”anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte”, og at bankerne ikke bør ”anvende statsstøtte til erhvervelse af konkurrerende virksomheder”. Kommissionen finder det positivt, at Portugal som anført i betragtning (236) har forpligtet sig til at indføre et forbud mod erhvervelser frem til den 31. december 2016.
(270)
BIC’s ret til at overføre andre ikke-rentable lån til staten bør endelig ophøre den […] og ikke […] måneder efter salgsdatoen. Kommissionen finder, at BIC har haft mulighed for at gennemgå BPN’s lån lige siden iværksættelsen af udbudsproceduren og navnlig lige siden undertegnelsen af rammeaftalen den 9. december 2011. Låneporteføljen er desuden blevet saneret ved to tidligere lejligheder: med overførslen af de mindst rentable lån til SPV’erne i december 2010 og efterfølgende da BIC i sin egenskab af køber anmodede om ret til at overføre yderligere lån til staten for at nå et forhold mellem lån og indlån på [110-150] %.
(271)
Kommissionen påpeger, at enhver anden mulighed for at tilbageføre lån sikrer BIC mod risikoen for forværring af den økonomiske situation. En eventuel situation med "ikke-rentable” lån ville med høj sandsynlighed afspejle en forværring af den økonomiske situation, som berørte hele banksektoren. BIC’s ret til at tilbageføre andre ikke-rentable lån til staten skaber konkurrencefordrejning, eftersom ingen anden bank har denne mulighed. Fristen for tilbageføring af lån bør derfor senest være den […]. Kommissionen finder det derfor positivt, at Portugal har forpligtet sig til at overholde fristen den […].
6.3.4 Konklusion
(272)
Hvis alle de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2, opfyldes behørigt, giver omstruktureringsplanen fra januar 2012 tilstrækkelig dokumentation for sikring af den langsigtede rentabilitet for den kombinerede enhed og af en tilstrækkelig byrdefordeling, samt for, at der er truffet passende foranstaltninger for at begrænse uønskede konkurrencefordrejninger. Kommissionen erklærer derfor omstruktureringsplanen fra januar 2012 for at være forenelig med meddelelsen om omstrukturering.
6.3.5 Overvågning
(273)
Ifølge punkt 46 i omstruktureringsmeddelelsen er det for at kunne kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt, nødvendigt, at medlemsstaten fremlægger periodiske detaljerede rapporter. Portugal skal derfor fra datoen for nærværende afgørelse halvårligt indsende sådanne rapporter til Kommissionen.
7. Konklusion
(274)
Kommissionen beklager, at Portugal ulovligt har ydet den statsstøtte, der er omhandlet i afsnit 6.1.2, ”Kvantificering af statsstøtten" i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. Denne støtte kan imidlertid, i sammenhæng med andre støtteforanstaltninger, der er gennemgået i denne afgørelse, anses for at være forenelig, hvis de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2, opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, som Portugal har iværksat, udgør statsstøtte:
i.
Lån ydet af CGD forud for nationaliseringen
ii.
Lån og likviditetslinjer, som CGD har ydet BPN efter nationaliseringen og forud for salget, hvad enten de var ledsaget af eksplicit statsgaranti eller ej
iii.
Overførsel af BPN-aktiver til SPV'erne til bogføringsværdien før og efter salget
iv.
Statens kapitalindsprøjtning den 15. februar 2012
v.
Likviditetslinjer, der skulle ydes af CGD, og som BIC anmodede om til fordel for den kombinerede enhed
vi.
BIC’s ret til at overføre indlån til staten til en sats på mindst […] basispoint over referencesatsen eller til fra staten at modtage en godtgørelse for differencen
vii.
Overførsel til staten af omkostninger i forbindelse med tvister.
2. De støtteforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, er forenelige med det indre marked under hensyn til de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2.
Artikel 2
Portugal skal senest to måneder efter meddelelsen af nærværende afgørelse meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger landet har truffet for at efterkomme afgørelsen. Desuden forelægger Portugal efter datoen for denne afgørelse hver sjette måned detaljerede rapporter om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 27.)
a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről
(az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)
(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/660/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésével összhangban felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre (1),
mivel:
1. Eljárás
(1)
2008. november 2-án a portugál kormány elfogadta a Banco Português de Negócios, S.A. (a továbbiakban: BPN vagy a bank) részvénytőkéjét alkotó részvények államosításáról szóló törvénytervezetet. A törvényt 2008. november 11-én 62-A/2008. számú törvényként (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) hirdették ki. A BPN államosítása nulla EUR-ért, november 12-i hatállyal történt.
(2)
2008. november 5-én a portugál hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a portugál kormány elfogadta a törvénytervezetet. 2008. november 11-én és 13-án tájékoztatták a Bizottságot az államosításról szóló törvény kihirdetéséről.
(3)
A Bizottság haladéktalanul további információt kért a BPN-nek az államosítási eljárás keretében biztosított állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a BPN szerkezetátalakítási tervének benyújtását.
(4)
Portugália előzetesen nem jelentette be az állam által a BPN-nel kapcsolatban foganatosított intézkedéseket. A Bizottságot csak jelentős késéssel, többszöri felszólítás után tájékoztatta ezekről az intézkedésekről.
(5)
Ebben az összefüggésben a Bizottság 2008. november 14-én információt kért a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a szerkezetátalakítási tervet. A Bizottság ezután 2009. január 5-én és 2009. április 23-án és 29-én emlékeztetőt küldött.
(6)
A portugál hatóságok 2009. január 8-án, április 28-án és június 23-án válaszoltak az információkérésekre, a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási tervről azonban nem adtak felvilágosítást. 2009. június 23-i levelükben a portugál hatóságok jelezték, hogy gondolkodnak a BPN eszközei elkülönítésének és a bank értékesítésének lehetőségén.
(7)
A Bizottság 2009. július 17-én, szeptember 4-én és 14-én, november 30-án és 2010. február 5-én, illetve március 16-án megismételte a tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kérését.
(8)
A portugál hatóságok 2009. augusztus 14-i válaszukban jelezték, hogy a BPN 2 milliárd EUR összértékű kereskedelmi kötvényt készül kibocsátani, amelyeket állami kezességvállalás mellett a Caixa Geral de Depósitos (CGD) fog jegyezni. Véleményük szerint a kezességvállalás közvetlenül az államosításról szóló törvényből következett, ezért nem minősülhetett állami támogatásnak. 2009. október 12-én a portugál hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a CGD és az állam beavatkozásáról. 2009. november 21-én, valamint 2010. február 17-én és 18-án, illetve március 31-én kiegészítő információkat nyújtottak be.
(9)
A portugál hatóságokkal tartott 2010. június 16-i találkozót követően a Bizottság 2010. augusztus 12-én ismételten felkérte a portugál hatóságokat, hogy többek között haladéktalanul nyújtsák be a BPN szerkezetátalakítási tervét. A tervet nem nyújtották be, ennek megfelelően a Bizottság 2010. augusztus 31-én hivatalos emlékeztetőt küldött az EK-Szerződés 93. cikkének (az Európai Unió működéséről szóló szerződés jelenlegi 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.
(10)
2010. szeptember 14-én a portugál hatóságok „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” címmel dokumentumot küldtek (a továbbiakban: a 2010. szeptember 14-i tájékoztató), amely a BPN szerkezetátalakítási tervét és a privatizációs folyamat fő elemeit tartalmazta.
(11)
Miután a Bizottság megállapította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoznak a 2010. szeptember 14-i tájékoztatóból, 2010. szeptember 29-én levelet intézett a portugál hatóságokhoz, amelyben kiegészítő információkat kért. 2010. november 15-i elektronikus levelükben a portugál hatóságok a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2010. november 18-i levelében engedélyezett. A portugál hatóságok 2010. november 26-i levelükben és 2011. január 25-i elektronikus levelükben további pontosításokkal szolgáltak.
(12)
2011. február 16-án a Bizottság több kérdésben pontosítást, valamint további adatokat kért. A portugál hatóságok 2011. március 16-án küldték el válaszukat.
(13)
Az egyrészről Portugália és másrészről a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank és az Európai Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás (3)2011. május 17-i aláírását megelőző ülések keretében a Bizottság 2011. április 27-én találkozott a BPN vezetésével. Az egyetértési megállapodás 2011. július végére irányozta elő a BPN értékesítését. Ennélfogva a Bizottság 2011. május 20-án a bank szerkezetátalakítására és a tervezett értékesítési folyamatra vonatkozó információkérést küldött. Mivel a portugál hatóságok elmulasztották a válaszadást, a Bizottság 2011. július 8-án újabb információkéréssel együtt emlékeztetőt küldött azt követően, hogy a sajtó a BPN-nek állami kezességvállalás formájában nyújtott további állami forrásokról számolt be. A portugál hatóságok 2011. augusztus 5-én benyújtották a privatizációs folyamatról szóló áttekintést.
(14)
2011. augusztus 10-én a Bizottság találkozott a portugál hatóságokkal. A portugál hatóságok a találkozón, valamint azt követően 2011. augusztus 28-án további tájékoztatást nyújtottak a Bizottságnak. 2011. szeptember 14-én és október 14-én a Bizottság további felvilágosítást kapott.
(15)
2011. október 24-i határozata (a továbbiakban: a 2011. október 24-i határozat) nyomán a Bizottság SA.26909. számmal megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a BPN-nek és a Banco BIC Português S.A.-nak (a továbbiakban: BIC) nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban (4).
(16)
A 2011. október 24-i határozatot 2011. december 20-án közzétették. Az egy hónapos határidőn belül harmadik féltől nem érkezett észrevétel.
(17)
2011. december 9-én Portugália benyújtotta a Bizottságnak a BIC és a portugál hatóságok között ugyanaznap létrejött keretszerződést (a továbbiakban: keretszerződés).
(18)
2012. január 20-án Portugália megküldte a 2011. október 24-i határozatban tett észrevételekre adott válaszát. Ugyanezen a napon a portugál hatóságok további információkat nyújtottak, amelyek tartalmazták a BPN új szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a 2012. januári szerkezetátalakítási terv) és a Bizottság 2011. december 21-i, keretszerződéssel kapcsolatos kiegészítő kérdéseire adott válaszát. Ezt az információt 2012. február 3-án kiegészítették a BIC által készített üzleti és életképességi tervvel, amely a továbbiakban e határozat alkalmazásában a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerves részének minősül. 2012. február 10-én, 17-én és 23-án további információkat nyújtottak be a Bizottság által a portugál hatóságokhoz intézett 2012. február 8-i, 14-i és 17-i további kérdésekre.2012. március 16-án Portugália egy sor kötelezettségvállalásról biztosította a Bizottságot.
(19)
Az eljárás során számos információcserére, telekonferenciára és találkozóra került sor a portugál állam, a BPN és a Bizottság között.
2. A kedvezményezett és a támogatási intézkedések leírása
2.1. A kedvezményezett bemutatása és nehézségei
(20)
A BPN egy portugáliai székhelyű pénzintézet, amely széles körű banki szolgáltatásokat nyújt. 2008. november 11-én államosították, ekkor 213 leányvállalatból (ezek közül 4 Franciaországban) és hozzávetőleg 2 200 alkalmazottból álló hálózattal, valamint 6,6 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal rendelkezett, amely a portugál lakossági banki ágazat teljes eszközállománya hozzávetőleg 2 %-ának felelt meg.
(21)
A portugál hatóságok szerint (5) a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal és a Moody’s hitelminősítő intézet 2008. július 18-án Baa1 szintről Baa3 szintre leminősítette a BPN-t (6). Míg augusztus végén a BPN likviditási helyzete 316 millió EUR-val pozitív volt, 2008. október 22-re 831 millió EUR értékű súlyos negatív likviditással rendelkezett, és a Portugál Nemzeti Bankban lévő betéti számlájának összege messze elmaradt attól az átlagértéktől, amelyet a jogszabályban előírt határértékeknek való megfelelés érdekében biztosítania kellett volna. Ekkor, 2008 októberében számos kezdeményezés történt azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a bank számára likviditási problémáinak megoldását, és megelőzzék a nemfizetést, különösen egy hitelek formájában nyújtott különleges likviditási támogatással, valamint a Portugál Nemzeti Bank és az állami tulajdonú CGD egyéb műveletei útján. (7).
(22)
Tekintettel a BPN-nél felhalmozódott veszteség mértékére, a portugál hatóságok további likviditási támogatást nem tartottak megvalósíthatónak, figyelembe véve, „hogy mekkora kockázatnak tennék ki” [a Portugál Nemzeti Bankot és a CGD-t] (8). A BPN részvényeseinek tervet kellett benyújtaniuk, de a kormány a Portugál Nemzeti Bank 2008. október 30-án kiadott véleménye alapján nem tartotta megvalósíthatónak a tervet. Mivel a BPN a nagyfokú értékvesztés (9) miatt tovább már nem felelt meg a fizetőképességi követelményeknek, a kormány javasolta a parlamentnek a BPN nulla EUR ért történő államosítását (10). E javaslatot 2008. november 11-én a 62-A/2008. számú törvénnyel (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) jóváhagyták.
(23)
A portugál hatóságok szerint az értékvesztést a Portugál Nemzeti Bank által, illetve a 2008 júniusában végzett külső ellenőrzések során észlelt szabálytalanságok és jogellenes gyakorlatok eredményezték, amelyeket a Portugál Nemzeti Bank egy 2009-es jelentése „a csoport vezetésének legmagasabb szintjén elkövetett, tartós és szándékos csalárd magatartásként” jellemzett (11). E gyakorlatok nyomán kivizsgálásokat és számos közigazgatási jogsértési eljárást („processos de contra-ordenação”) indítottak, valamint panaszt nyújtottak be a köztársaság államügyészi hivatalához.
(24)
Az államosításról szóló törvény értelmében a CGD-t bízták meg a BPN irányításával, a BPN irányító testületei tagjainak kijelölésével és azzal, hogy az államosítástól számított 60 napon belül határozza meg a BPN irányítási célkitűzéseit. Az államosításról szóló törvény ezenfelül arról is rendelkezett, hogy a CGD által „az államosítással összefüggésben vagy az állam nevében a BPN-nek nyújtott hitel vagy likviditási segítségnyújtás … állami kezességvállalásban részesül” (12).
2.2. Az államosítást megelőző pénzügyi támogatási intézkedések
(25)
A 2008 novemberében történt államosítását megelőzően a BPN már számos, a portugál hatóságok által „különleges likviditási támogatási intézkedésnek” nevezett pénzügyi támogatási intézkedésben részesült (13). 2010. február 17-én a portugál hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. október 30-ig tartó időszakban a BPN összesen 501,6 millió EUR különleges likviditási támogatást kapott a CGD-től és a Portugál Nemzeti Banktól, amely a CGD által a BPN-nek nyújtott, összesen 315 millió EUR értékű négy hitelt (14) és a Portugál Nemzeti Bank által 2008 októberében nyújtott, 186,6 millió EUR-s vészhelyzeti likviditási támogatást (15) tartalmazott.
(26)
Míg a Portugál Nemzeti Bank az államosítást követően visszatérítésben részesült, a CGD által nyújtott négy hitel visszafizetésére csak 2009. március 9-én, a BPN első kereskedelmi kötvényének kibocsátásával került sor.
2.3. Az államosítást követően nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések
(27)
2009 márciusában a BPN kereskedelmi kötvényt bocsátott ki a CGD általi garantált jegyzéssel és összesen 2 milliárd EUR értékű állami kezességvállalással. 2009. augusztus 14-én a Bizottságot tájékoztatták ezekről az állami garanciákról.
(28)
2010. február 17-i levelükben a portugál hatóságok megemlítették azt is, hogy 2009. október 27-én a CGD-t felhatalmazták arra, hogy további 1 milliárd EUR értékben jegyezzen kereskedelmi kötvényeket állami kezességvállalással. Ezt követően 2010. június 14-én a Bizottságot elektronikus levélben tájékoztatták arról is, hogy a BPN által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás 4 milliárd EUR-ra emelkedett, mivel 2010 áprilisában a BPN harmadszorra is kereskedelmikötvény-kibocsátást szervezett 1 milliárd EUR összegben, amely kötvényeket a CGD jegyezte.
(29)
Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a BPN 2008. novemberi államosítása és 2011 januárja között folyamatosan igénybe vette a CGD által számára nyújtott pénzpiaci hitelkereteket. 2009. február 28-ára a BPN-nek e három rövid lejáratú eszköz keretében a CGD-vel szemben fennálló tartozása hozzávetőleg 2,2 milliárd EUR-ra emelkedett. A portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint ezt az összeget csökkentették a (27) és a (28) bekezdésben szereplő kereskedelmi kötvény kibocsátásával (16).
(30)
2011 júniusára a BPN CGD-vel szembeni, pénzpiaci eszközök tekintetében vett kitettsége hozzávetőleg 1 milliárd EUR-nak felelt meg. Noha a finanszírozást naponta hajtották végre, a portugál hatóságok szerint az strukturális jellegű volt, hosszabb határidőkkel (17), és a 2011. júniusi negyedik, egyben utolsó kereskedelmikötvény-kibocsátással váltották fel, amelynek során két, egyenként 500 millió EUR összegű kötvénycsomagot bocsátottak ki.
(31)
A portugál hatóságok által 2012. február 3-án benyújtott adatok szerint a BPN CGD-vel szemben fennálló tartozásának összege (a kereskedelmikötvény-kibocsátások kivételével) 2011. december 31-én 433,7 millió EUR, 2012. január 31-én pedig 232 millió EUR volt.
1. táblázat
A BPN CGD-től kapott likviditásának áttekintése, 2011. december 31-én
Explicit állami kezességvállalással
CGD hitelek
(explicit állami kezességvállalás nélkül)
Összesen
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Különleges célú gazdasági egységek (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Összesen
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Forrás: portugál hatóságok
(32)
Megjegyzendő, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretre.
(33)
Ennélfogva egyértelmű, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése, valamint a gazdasági és pénzügyi államtitkár által kiadott számos utasítás értelmében az 1. táblázatban szereplő valamennyi összeg állami kezességvállalásban részesül. Az állami kezességvállalásokért fizetendő ellentételezés mértékét évi 0,2 %-ban állapították meg.
2.4. A BPN szerkezetátalakítása
(34)
2010. szeptember 16-án a portugál hatóságok benyújtották 2010. szeptember 13-i első szerkezetátalakítási tervüket (a továbbiakban: „a 2010. évi szerkezetátalakítási terv”) a Bizottságnak.
(35)
A portugál hatóságok ebben a tervben arra irányuló szándékukról tájékoztattak, hogy a BPN-t jó bankra és rossz bankra osztják fel, majd a jó bankot megpróbálják értékesíteni.
(36)
Az állam nyílt ajánlattételi eljárás keretében kívánta értékesíteni a „jó bankot”, a BPN S.A.-t, amely a tervek szerint kizárólag lakossági bank lett volna. Az eljárást pályázati felhívás alapján kívánták lefolytatni, amelynek leírását („Caderno de Encargos”) a portugál hatóságok 2010. augusztus 16-án jóváhagyták (19).
(37)
A 2010. évi szerkezetátalakítási terv értelmében a reprivatizáció nem érintette volna a BPN bizonyos eszközeit és kötelezettségeit, amelyek három új különleges célú gazdasági egységhez, a Parvaloremhez, a Parupshoz és a Parparticipadashoz kerültek volna át. E különleges célú gazdasági egységek kezdetben a BPN-en belül maradtak volna, és az értékesítést követően az államhoz kerültek volna. A kölcsönöket és hiteleket a Parvaloremre, az ingatlan- és a befektetési alapokat a Parupsra, a leányvállalatokat pedig a Parparticipadasra ruházták volna át. A portugál hatóságok a különleges célú gazdasági egységekhez átkerülő eszközök teljes összegét 3,885 milliárd EUR-ra értékelték, amelyből 2,507 milliárd EUR a Parvaloremhez, 1,228 milliárd EUR a Parupshoz és 150 millió EUR a Parparticipadashoz került.
(38)
A hiteleket névértéken ruházták át, a befektetési jegyeket, értékpapírokat és ingatlanokat vételáron, míg a BPN tulajdonában lévő vállalatokat könyv szerinti értékükön kívánták átruházni. A portugál hatóságok szerint a teljes értékvesztés becsült összege 2010 decemberében 1,798 milliárd EUR-nak felelt meg, az alábbiak szerinti bontásban: i. hitelek: 1,474 milliárd EUR; ii. ingatlan: 16 millió EUR; iii. befektetési jegyek: 247 millió EUR; valamint iv. értékpapírok: 61 millió EUR. A portugál hatóságok által 2012. január 20-án benyújtott tájékoztatás szerint ezek az eszközök 2010. december 23-án és 30-án kerültek a különleges célú gazdasági egységekhez (20). A különleges célú gazdasági egységek azonban 2012. február 15-ig a BPN-en belül maradtak; ekkor kivonták azokat a BPN-ből, és egy másik, állami irányítás alatt álló vállalathoz kerültek.
(39)
A portugál hatóságok szerint az eszközöket objektív kritériumok alapján ruházták át a különleges célú gazdasági egységekre, figyelembe véve az értékveszteség nagyságát és azt, hogy az államosítást követően egyes tevékenységek (fogyasztói hitelek, befektetési bank, eszközkezelés, befektetési alapok kezelése, biztosítás és nemzetközi kereskedelem) nem tartoztak a BPN alaptevékenységéhez. A BPN olyan, tisztán lakossági bankként kívánta újrapozicionálni magát, amelyet kevésbé érint a nagykereskedelmi finanszírozás bizonytalanságának kockázata.
(40)
A különleges célú gazdasági egységek az eszközök felvásárlását két, összesen 3,895 milliárd EUR értékű finanszírozási keret révén finanszírozták, amelyek a CGD által megvásárolt 3,1 milliárd EUR értékű, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvényt és 795 millió EUR összértékű, zálogjoggal terhelt eszközt tartalmaztak. Az eszközök különleges célú gazdasági egységeknek történő értékesítéséből származó bevételek lehetővé tették, hogy a BPN visszafizesse a CGD-től kapott 3,9 milliárd EUR-s finanszírozást - 3,6 milliárd EUR-t az eredetileg 4 milliárd EUR értékű kereskedelmi kötvényekből (tehát 400 millió EUR-nyi, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmi kötvényt továbbra sem fizetett vissza a BPN), valamint 300 millió EUR-nyi rövid lejáratú pénzpiaci hitelt.
(41)
Az eszközátruházást követően a BPN mérlegfőösszege hozzávetőleg 30 %-kal csökkent.
(42)
A portugál hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint annak érdekében, hogy a BPN teljesítse a jogi és szabályozási követelményeket (azaz, hogy elérje a 2011-re előírt 9 %-os alapvető tőkét (21)), és tekintettel arra, hogy a BPN saját tőkéje várhatóan az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházását követően is negatív lenne, az államnak 417 millió EUR-val fel kellett volna tőkésítenie a BPN-t (22).
(43)
A Portugália által meghirdetett ajánlatban a BPN-ért fizetendő alapárat (amely nem tartalmazta a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket) a harmadik fél szakértők, a Deloitte ([…] (23) millió EUR-s) és a Deutsche Bank ([…] millió EUR-s) értékelése alapján 171,1 millió EUR összegben rögzítették. Eközben a BPN új, CGD által biztosított vezetése megkezdte a bank szerkezetátalakítási folyamatát. 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségeket [1-10] %-kal csökkentették; és annak érdekében, hogy kizárólag lakossági, kereskedelmi banki szolgáltatásokat nyújtó bankká alakítsák, szűkítették a BPN tevékenységi körét. A tevékenység szűkítését részben a betétek államosítást követő csökkenése, részben pedig a három különleges célú gazdasági egységre történt eszközátruházás eredményezte. Ezek az intézkedések a 2009. évi [150-250] millió EUR-hoz képest 2010-ben [50-150] millió EUR-ra csökkentették a veszteségeket. 2009 eleje óta az új vezetés a bank arculatának és termékkínálatának javítása céljából […] új termékeket vezetett be és kampányokat indított. Az új vezetés a kockázatkezelést és a bank belső irányítási rendszereit javítani kívánó intézkedéseket is végrehajtott.
(44)
Az első két privatizációs felhívásra 2010. szeptember 30-i és november 30-i határidőig nem jelentkeztek érdeklődők.
(45)
Miután az ajánlattételi eljárás nem járt sikerrel, 2011 januárjában Portugália jelezte a BPN szerkezetátalakítására vonatkozó szándékát, amelynek során egy új, a CGD-től független igazgatóság kinevezésével a CGD-től függetlenebbé kívánta tenni a BPN-t. Ugyancsak fel kívánta gyorsítani a BPN működésének helyreállítását a bank márkájának és vállalati arculatának átalakításával és a helyreállítási terv költségcsökkentések és a kereskedelmi dinamika fokozása útján történő megvalósításával. Többszöri felszólítás ellenére sem érkezett azonban naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv a Bizottsághoz.
(46)
A 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban a kormány vállalta, hogy új privatizációs eljárást indít.
(47)
A portugál hatóságok az egyetértési megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy „beindítják a Banco Português de Negócios (BPN) gyorsított eljárásban történő értékesítését, minimális ár megszabása nélkül”. E célból a versenyjogi szabályok szerinti jóváhagyásra új tervet nyújtanak be az Európai Bizottsághoz. A cél, hogy legkésőbb 2011. július végére találjanak vevőt. Az értékesítés előmozdítása érdekében három meglévő, a bank nemteljesítő és alaptevékenységéhez nem tartozó eszközeit birtokló különleges célú gazdasági egységet különítettek el a BPN-től, és a lehetséges vevőkkel folytatott egyeztetések részeként további eszközöket ruházhatnak át ezekre az egységekre. Ahhoz, hogy vonzóbbá váljon a befektetők számára, a BPN újabb, még nagyratörőbb, horizontális költségcsökkentési intézkedéseket tartalmazó programot indít. Amint megoldás születik, az állam az adott időpontban meghatározandó ütemezés szerint átveszi a CGD BPN-nel szembeni, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó követeléseit és a kapcsolódó különleges célú gazdasági egységek mindegyikét (24).
(48)
2011. május elején harmadszor is meghirdették a privatizációt minimális ár nélkül annak érdekében, hogy az egyetértési megállapodásnak megfelelően 2011. július 31-re vevőt találjanak a BPN-re.
(49)
Ajánlattételi eljárást folytattak le, amelynek során több potenciális érdeklődő vevővel is felvették a kapcsolatot. Elkészült a befektetési lehetőségek áttekintése is. Ennek értelmében az érdekelteknek a BPN-részvények 100 %-ára kellett ajánlatot tenniük, de kérhették, hogy további eszközök és kötelezettségek is kikerüljenek a BPN mérlegéből. Kérhettek magasabb összegű feltőkésítéssel járó forgatókönyveket is. A BPN és a potenciális ajánlattevők aláírták az eljárás szabályait meghatározó megállapodást, amely lehetővé tette számukra, hogy belépjenek a 2011. június 15-én 5 hétre létrehozott titokszobába.
(50)
2011. július 20-ig négy kötelező erejű ajánlatot nyújtottak be Ezeket az ajánlatokat a CGD és a BPN igazgatóságai megvizsgálták és 2011. július 25-én benyújtották véleményüket a részvényesnek - az államnak.
(51)
A négy kötelező erejű ajánlatot benyújtó ajánlattevőből hármat kizártak. A portugál hatóságok szerint két ajánlattevő (a Montepio és az Aníbal Ribeiro) nem teljesítette a BPN-nel kötött megállapodásban szereplő követelményeket (25). A Montepio a BPN részvényeinek felvásárlására nem, mindössze a kiválasztott eszközökre és kötelezettségekre tett ajánlatot, míg az Aníbal Ribeiro nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra, hogy rendelkezik egy bank irányításához szükséges vezetési és pénzügyi kapacitással. A harmadik, a NEI (26) által tett ajánlat megfelelt a megállapodás követelményeinek, azonban nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevő alkalmas a bank vezetésére és rendelkezik a BPN későbbi tőkeigényeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi kapacitással.
(52)
Az ajánlattételi eljárás során benyújtott egyetlen érvényes ajánlat alapján, amelyet 2011. július 20-án a BIC tett (a továbbiakban: a BIC 2011. július 20-i ajánlata), a kormány 2011. július 31-én úgy határozott, hogy a továbbiakban kizárólagos tárgyalásokat folytat a BIC-vel
(53)
A Portugál Nemzeti Bank 2007. október 9-én felhatalmazta a BIC-t arra, hogy kereskedelmi banki tevékenységet folytasson, és a főként a vállalati és magán banki szolgáltatások területén aktív bank 2008 májusában megkezdte tényleges működését Portugáliában. A BIC főrészvényesei egy angolai befektetői csoport, valamint portugál részvényesek, például az Amorim Projectos SGPS, SA (amely 25 %-os részesedéssel rendelkezik). 2010 decemberében a BIC forgalma 389 millió EUR volt, 1 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal, 2011. március 31-én pedig 32 millió EUR-s tőkével és 7 bankfiókkal rendelkezett. A Portugália által benyújtott adatok szerint a BIC piaci részesedése azokban a piaci szegmensekben, amelyekben tevékenységet folytat, kevesebb mint1 % (27).
(54)
A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a BIC 2011. július 20-i ajánlatát (28) követően a BIC-vel folytatott tárgyalások a BPN BIC-nek történő értékesítésről szóló keretszerződés 2011. december 9-i aláírásával zárultak le (29).
(55)
A BIC 2011. július 20-i ajánlata mindössze általános feltételeket határozott meg és az alábbiakat írta elő:
i.
állami feltőkésítés annak érdekében, hogy a BPN a [9-18] % alapvető tőkemegfelelési mutatónál [100-300] millió EUR-val magasabb szintet érjen el;
ii.
a hitelkölcsönök egy, a BIC által kiválasztandó részének kivonása a [110-150] %-os hitel-betét arány elérése érdekében;
iii.
a hozzávetőleg […] millió EUR-s küszöbérték (a BPN általi hitelezés becsült szintje) feletti valamennyi nemteljesítő hitel BPN-ről való átruházása;
iv.
a BIC jogosult arra, hogy további olyan eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a BPN mérlegéből, amelyekre rendes tevékenységi köre nem terjed ki;
v.
a BIC által kiválasztott, piaci feltételeket nem biztosító betétek BPN-ről történő átruházása;
vi.
a CGD legfeljebb [150-650] millió EUR-s pénzügyi keretet nyújt a BIC számára […] évre, […] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ezt az összeget megemelik, amennyiben a betétek összege […] milliárd EUR alá csökken;
vii.
(az összesen hozzávetőleg 1 600 alkalmazott közül) a BPN 500-600 alkalmazottjának, valamint a bankhoz tartozó vagy legfeljebb 12 hónapos lejárati idejű lízingszerződéssel rendelkező létesítményekben található 160-170 bankfiók megtartása;
viii.
a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra;
ix.
a BIC által fizetendő 30 millió EUR-s vételár.
(56)
A hozzávetőleg öt hónapig tartó tárgyalásokat követően a keretszerződés az alábbiakról rendelkezett:
i.
állami feltőkésítés annak érdekében, hogy elérjék a minimális és a BIC számára szükséges további tőkeszintet - a BIC-nek a mérleg általa javasolt kiigazítását követően összesen [200-400] millió EUR összegű tőkére volt szüksége (30);
ii.
a BPN hitelei egy részének kivonása azokon a hiteleken felül, amelyeket 2010. december 30-i hatállyal már átruháztak a különleges célú gazdasági egységekre (31). A további hitelek kivonása lehetővé tenné a [110-150] %-os hitel-betét arány elérését. A [110-150] %-os arányt a BIC 2011. július 20-i ajánlatában határozták meg;
iii.
a BIC jogosult arra, hogy további eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a mérlegből;
iv.
a BIC jogosult […] hónapon belül visszaadni a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió nominális értékének legfeljebb […]-áig) a céltartalékok ([…] millió EUR (32)) szintjét meghaladó összegben (33);
v.
a BIC jogosult a vonatkozó referencia-kamatláb (34) értékét legalább […] bázisponttal meghaladó árú betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól (35);
vi.
a BIC az adásvétel lezárása előtt jogosult kérvényezni a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök, a fizikai és pénzügyi eszközök stb. átruházását;
vii.
a CGD legfeljebb [150-350] millió EUR-s pénzügyi keretet (36) nyújt a BIC számára [ 2013]-ig, […] bázispont-különbözettel növelt […] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ez a pénzügyi keret hozzáférhetővé válik, ha a BPN betéteinek összege […] milliárd EUR alá csökken;
viii.
a folyamatban lévő, három évig állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a CGD-nél [ 2013]-ig, de a CGD arra irányuló kötelezettségvállalásával, hogy […] előtt nem hívja le a hitelt;
ix.
a BPN alkalmazottai hozzávetőleg felének (a hozzávetőleg 1 600-ból legalább 750 alkalmazott) megtartása. Az állam fedezi a BIC által át nem vett bankfiókok bezárásnak és az elbocsátott vagy áthelyezett alkalmazottaknak fizetendő kártérítés teljes költségét;
x.
a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra;
xi.
a BIC által fizetendő 40 millió EUR-s vételár;
xii.
a BPN által a következő öt évben szerzett, összesen 60 millió EUR-t meghaladó összegű bevételből származó (adózás utáni) nettó nyereség 20 %-ának az állammal való megosztására vonatkozó árzáradék;
xiii.
a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára.
(57)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC-nek történő értékesítéséből egyesüléssel létrejövő gazdasági egység (a továbbiakban: az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) az alapforgatókönyv, illetve egy kevésbé kedvező forgatókönyv szerint is […] év után nyereséges lesz. A becslések szerint ennélfogva az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója az ötödik év után az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kockázattal súlyozott eszközeinek az első év végén elért [10-15] %-áról […] %-ára fog csökkenni. A tervezett esés okai a BIC által végrehajtott szerkezetátalakítással kapcsolatos első évi negatív eredmények és a bank tevékenységének fokozása abban a tekintetben, hogy átméretezik azt annak érdekében, hogy a gazdaságnak történő több hitel nyújtásával visszanyerhesse életképességét. A szerkezetátalakítás részét fogják képezni a bank fiókjaival és arculatával, a folyamatok, az eljárások és a szervezés integrációjával, valamint az IT-vel kapcsolatos befektetések. A tervek szerint a tőkearányos jövedelmezőség (ROE) az első évi - [1-5] %-ról az 5. évre + [1-5] %-ra fog nőni, míg az eszközarányos jövedelmezőség (ROA) az első évi - [0-2] %-ról az 5. évre várhatóan + [0-2] %-ra emelkedik majd.
(58)
Nagyobb arányú nemteljesítő hitelekkel és magasabb finanszírozási költségekkel jellemzett, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén az alapvető tőke aránya az 1. évi [10-15] %-ról az 5. évre várhatóan [8-12] %-ra csökken majd.
(59)
Végül 2012. február 15-én a portugál állam 600 millió EUR-s tőkét juttatott a BPN-nek (37).
3. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokolása
(60)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy:
-
a BPN a vevővel történő egyesüléssel létrejövő gazdasági egységként életképes;
-
a BPN-nek nyújtott támogatás a minimális összegre korlátozódott és a BIC-nek történt értékesítés a felszámoláshoz képest a legkevésbé költséges lehetőség volt;
-
a verseny torzulását korlátozó intézkedések elegendőek voltak; és
-
az értékesítési folyamat a vevőnek nyújtott támogatást vont maga után.
4. Az érdekelt felek észrevételei
(61)
A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.
5. A portugál állam álláspontja
5.1. A portugál állam 2011. október 24-i határozattal (az eljárás megindításáról szóló határozattal) kapcsolatos álláspontja
(62)
A portugál hatóságok kijelentik, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv összhangban van a szerkezetátalakítási közleménnyel. E terven felül a portugál hatóságok 2012. január 20-i levelükben a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos számos észrevételt is benyújtottak.
(63)
A portugál hatóságok véleménye szerint a BPN-nek nyújtott intézkedések három típusa nem minősül állami támogatásnak:
(64)
Először is, Portugália kijelenti, hogy a BPN-nek az államosítás előtt nyújtott támogatási intézkedések, azaz a vészhelyzeti likviditási támogatás és a 2008 októberében a CGD által nyújtott négy hitel nem tartalmaz állami támogatást. Portugália azzal érvel, hogy a vészhelyzeti likviditási támogatást a Portugál Nemzeti Bank független módon nyújtotta, büntetőkamattal és a BPN általi fedezettel. A CGD 2008. októberi hiteleit piaci feltételek mellett, versenyképes kamatlábbal és megfelelő kezességvállalásokkal nyújtotta, és ennek megfelelően azok nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.
(65)
Másodszor, Portugália tagadja, hogy a BPN államosítását követően a CGD által a BPN-nek nyújtott finanszírozás (bankközi pénzpiaci műveletek és a kereskedelmi kötvények CGD általi jegyzése) állami támogatást érintett. Portugália érvei szerint ezek kereskedelmi tranzakciók voltak, amelyek feltételei azonosak voltak a körültekintő befektetők által egy piacgazdaságban végrehajtott hasonló tranzakciókéval. Ennélfogva ezek nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.
(66)
Végül, a portugál hatóságok véleménye szerint a BIC a BPN vevőjeként szintén nem részesült állami támogatásban. A portugál hatóságok érvei szerint az értékesítési folyamat átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes volt. Gazdasági szempontból a BIC tette világszinten a legjobb ajánlatot, amely ennélfogva a piaci árat tükröző ajánlatnak tekintendő. A 2011. december 9-én aláírt keretszerződés javarészt tükrözte a BIC 2011. július 20-i ajánlatának feltételeit. A portugál hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a negatív eladási ár ellenére az értékesítés egyetlen alternatívája (a BPN felszámolása) esetén az államnak nagyobb pénzügyi terhet kellett volna vállalnia, és veszélybe került volna a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitása.
(67)
Portugália ugyanakkor elismeri, hogy a BPN-nek nyújtott intézkedések némelyike állami támogatásnak minősül. Ezek a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás, a kiválasztott eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása 2010-ben, a BPN 2012. február 15-i feltőkésítése az értékesítés céljából, valamint a BIC-nek történő tervezett értékesítéssel összefüggésben nyújtott néhány intézkedés (például a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó állami kezességvállalás, amely az értékesítést követően is fennmarad).
(68)
Portugália érvei szerint továbbá valamennyi állami támogatásnak minősülő intézkedés összhangban van az uniós joggal, mivel azok a portugál gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére irányulnak, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően.
(69)
Portugália szerint a 2012. januári szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a BPN számára, hogy további támogatások nélkül állítsa helyre hosszú távú életképességét. Először is, az állam elvégezte a BPN szerkezetátalakítását az eszközök szétválasztásával és egyes eszközök különleges célú gazdasági egységekre történt átruházásával, valamint piaci jelenlétének több mint 50 %-os csökkentésével és a lakossági banki alaptevékenységéhez nem tartozó tevékenységek felfüggesztésével, továbbá különböző kockázatkezelési intézkedések és körültekintő kereskedelempolitika révén. Másodszor, a BIC-vel kapcsolatos előrejelzések szerint a BPN BIC általi felvásárlását követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység pozitív eredményeket fog elérni […] a szerkezetátalakítási terv, mind az alapforgatókönyv, mind egy kevésbé kedvező forgatókönyv esetén. Harmadszor, a negatív eladási ár elfogadható, mivel a felszámolás költségesebb az állam számára és veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást.
(70)
Portugália úgy véli, hogy az intézkedések a minimálisan szükséges szintre korlátozódnak annak érdekében, hogy biztosítsák a portugál pénzügyi ágazat stabilitását és helyreállítsák a BPN életképességét.
(71)
Portugália továbbá azzal érvel, hogy az értékesítési forgatókönyv az egyetlen alternatívát jelentette a költségesebb felszámolási forgatókönyvvel szemben. Egyéb lehetőségek (a CGD-vel való egyesülés és a különálló szerkezetátalakítás) nem tennék lehetővé nettó jelenértéken számolva elegendő forrás előteremtését ahhoz, hogy megtérüljön a kezdeti szükséges befektetés. Portugália szerint a BIC-nek történő értékesítés becsült költsége […] millió EUR és […] millió EUR között van (nem számítva egyes későbbi előre nem látott kiadások lehetséges hatását, amelyekre Portugália szerint nem fog sor kerülni), amely alacsonyabb, mint a számos forgatókönyv keretében megvalósítható felszámolás költsége.
(72)
Portugália szerint továbbá a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre tett kezességvállalás révén a BPN-nek az államosítást követően nyújtott likviditás szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a bank folyamatos működését a szerkezetátalakítás során.
(73)
Tekintettel a különleges célú gazdasági egységekre átruházott eszközök kiválasztására, Portugália úgy véli, hogy azt objektív kritériumok alapján, és azzal a céllal hajtották végre, hogy elősegítsék a BPN hosszú távú életképességét, valamint érdekeltté tegyék a potenciális vevőket a reprivatizációs eljárásban. Portugália kijelenti továbbá, hogy a BIC-nek történő értékesítés keretében végrehajtott további eszközátruházások megfelelők a BPN jövőbeli életképességének biztosításához, és az értékesítést lehetővé tevő minimálisan szükséges szintre korlátozódnak.
(74)
Portugália kijelenti, hogy a BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelés a tervek szerint biztosítja, hogy a BPN-nél nem jelentkezik tőkehiány a 2012. januári szerkezetátalakítási terv által lefedett időszak alatt. A terv alapvető tőkére vonatkozó előrejelzései értelmében ez a tőkemegfelelési mutató az alapforgatókönyv szerint 2016-ban várhatóan [10-15] %-ra, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén pedig [8-12] %-ra csökken, szemben a 2012 végétől hatályba lépő 10 %-os minimálisan kötelező szinttel. Portugália megállapítja továbbá, hogy a BIC által egy nyílt és átlátható, minimális ár nélküli értékesítési eljárásban ajánlott értékesítési feltételek a BPN jövőbeli életképességének biztosításához minimálisan szükséges feltételek, mivel a felszámolás költségesebb lenne az állam számára és veszélyeztethetné a pénzügyi stabilitást.
(75)
Portugália kijelenti továbbá, hogy a BPN korábbi részvényesei, és maga a BPN is kellő mértékben viselte vagy fogja viselni a szerkezetátalakítási folyamat költségeit, biztosítva így a megfelelő tehermegosztást. A BPN korábbi részvényesei nem részesültek az államosítás miatti kártérítésben, és a bankba befektetett tőkéjüket teljes mértékben elveszítették.
(76)
Portugália azonban úgy véli, hogy nem helyénvaló teherviselést kérni azoktól az ügyfelektől, akik alárendelt kölcsönökkel járultak hozzá a BPN-hez, tekintettel az ilyen eszközök értékesítésének különleges körülményeire […]. Egyes esetekben a termékek technikai jellemzői miatt a BPN nem utasíthatja vissza, hogy tőke-visszatérítési célú kamatot fizessen az ügyfeleknek.
(77)
Portugália úgy véli, a BPN jelentősen hozzájárul a szerkezetátalakítási folyamathoz is, mivel vezetését az államosítást követően lecserélték, kereskedelmi és kockázatkezelési politikáját jelentősen átalakították, tevékenységét pedig több mint 50 %-kal csökkenteni fogják.
(78)
Portugália elismeri, hogy eszközeinek a különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt átruházása az eszközök valós gazdasági értékénél magasabban és az államnak nyújtott ellentételezés nélkül történt. Portugália azonban úgy véli, hogy a BPN saját hozzájárulását a nulla EUR-ért történő államosítás révén biztosították, amelyet mélyreható szerkezetátalakítás követett. Portugália úgy véli, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekbe történő szétválasztásából eredő bármely előny a BPN javára részben ellensúlyozható a bankért fizetett reprivatizációs árral, amely a lehető legmagasabb volt. Portugália továbbá úgy véli, hogy az állami kezességvállalás ellentételezése megfelelő. Annak ellenére, hogy az ellentételezés alacsonyabb (évi 0,2 %) a kormánygaranciák esetében kötelezőnél (38), valamennyi lehetséges további bevétel, amelyre a BPN a szerkezetátalakítási folyamat során szert tesz (vagy valamennyi fel nem merülő kiadás) előnyös az állam számára, amely jelenleg a BPN-részvények kizárólagos tulajdonosa.
(79)
A BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelést illetően Portugália megjegyzi, hogy az nem változtatja meg a BPN részvényesi szerkezetét, és hogy a tőke legalább részben visszanyerhető a BPN értékesítéséből, mivel az segít elkerülni a még magasabb felszámolási költségeket.
(80)
Portugália ezenkívül úgy véli, hogy az állam által elfogadott vagy elfogadni kívánt intézkedések nem torzítják a versenyt. Portugália rámutat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint 1 %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni ([0-1] %-os piaci részesedés a banki ágazatban, ez 14. az ügyfeleknek nyújtott hitelek, és 15. a betétek tekintetében). Ezenfelül nem valószínű, hogy az intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak a külföldi bankok belföldi piacra történő belépésére, hiszen ez már abból nyilvánvaló, hogy a BIC tulajdonosa egy angolai pénzügyi csoport. Portugália szerint továbbá morális kockázatról sincs szó, mivel a bankot államosították, vezetését leváltották, részvényesei nem részesültek kártérítésben, és a bank mélyreható szerkezetátalakításon ment keresztül.
(81)
Portugália továbbá úgy véli, hogy az eljárás során hozott néhány intézkedés megfelelő és elégséges lenne a verseny torzulásának megakadályozásához. A BPN piaci jelenléte korlátozott volt az államosítást megelőzően (a 9. legnagyobb bank Portugáliában, a piactól függően [1-5] % és [1-5] % közötti piaci részesedéssel), szerkezetátalakításon ment keresztül, és piaci jelenléte - a lakossági banki szolgáltatásokra átállítva - több mint 50 %-kal csökkent. Az államosítás a korábbi részvényesek kártérítése nélkül történt, és az államosítást követően megváltoztatták a BPN kereskedelmi stratégiáját és kockázatkezelési politikáját.
(82)
A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a BPN-t nyílt és átlátható folyamat során értékesítették. Végül, a BIC 2016-ig nem fizethet osztalékot, ami garantálja, hogy a BPN-nek nyújtott pénzügyi támogatás a bank hosszú távú életképességének biztosítását szolgálja. Az állam és a BIC között létrejött, a(z) […] millió EUR-t meghaladó eredményekre vonatkozó haszonmegosztási megállapodás lehetővé teszi az állam számára, hogy részben visszanyerje a bank szerkezetátalakítási költségeit. A portugál hatóságok szerint a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy kereskedelmi kommunikációjában nem említi az állami támogatás tényét, biztosítja, hogy a támogatást nem használják a versenytársak károsítására. A bankok szerkezetátalakítására vonatkozó bizottsági útmutatásban előirányzott további lehetséges kötelezettségvállalásoknak (például a piacnyitást elősegítő intézkedéseknek, a piaci részesedés korlátozásának és további eszközök és tevékenységek elidegenítésének) a BPN szerkezetalakításával összefüggésben nincs helye.
5.2. A portugál állam kötelezettségvállalásai
(83)
A szerkezetátalakítási terv végrehajtását illetően a portugál hatóságok az alábbi kötelezettségeket vállalják:
(84)
A BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés napján nem fogja meghaladni a [10-18] %-ot.
(85)
Amennyiben a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően hitelt ad vissza az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak.
(86)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység [ 2013] után nem lesz jogosult arra, hogy nemteljesítő hiteleket ruházzon át az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre.
(87)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a (84) bekezdésben szereplő feltételeknek megfelelően kizárólag akkor ruházhatja át a nemteljesítő hiteleket az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.
(88)
A keretszerződésben a BPN kereskedelmikötvény-programjával összefüggésben meghatározott és az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó meglévő [150-500] millió EUR-s hitelkeretet nem hosszabbítják meg az értékesítés napjától számított […] éven túl.
(89)
A CGD által a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon állapítják majd meg.
(90)
2016. december 31-ig Portugália kérvényezni fogja a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által az értékesítést követően a Banco BIC-nek vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt.
(91)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység 2016. december 31-ig nem vásárol fel vállalkozásokat, kivéve, ha a Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység összes felvásárlása bruttó halmozott vételárának egy pénzügyi évre eső teljes összege nem haladja meg a(z) […] millió EUR-t. Az ilyen felvásárlások bruttó halmozott vételárát a felvásárlásokkal összefüggő tartozás átvállalását vagy átruházását figyelmen kívül hagyva számítják ki.
(92)
2016. december 31-ig a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.
(93)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.
6. Értékelés
6.1. A támogatás megléte
(94)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ebből következik, hogy egy állami intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben teljesíti az alábbi négy (kumulatív) kritériumot:
-
állami források;
-
szelektív előny;
-
versenytorzító hatás; és
-
a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás
6.1.1. A BPN és az értékesítést követő gazdasági tevékenység javára hozott intézkedések
6.1.1.1. Az államosítás előtt nyújtott intézkedések
(95)
Portugália érvei szerint az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az intézkedések a vészhelyzeti likviditási támogatást és a CGD által a BPN államosítását megelőzően, 2008 októberében és novemberében nyújtott négy hitelt tartalmazzák.
(96)
A vészhelyzeti likviditási támogatást illetően, amint azt a portugál hatóságok a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeikben megállapították, az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatásról a Portugál Nemzeti Bank önállóan határozott, büntetőkamatlábbal és a BPN által biztosított fedezettel, állami kezességvállalás nélkül.
(97)
A vészhelyzeti likviditási támogatási keret odaítélésekor (2008. október 17-én és 27-én) még nem született döntés a BPN fizetőképességéről és államosításáról (mivel ezeket a döntéseket csak 2008. november elején hozták meg). A vészhelyzeti likviditási támogatás nem egy nagyobb támogatáscsomag részét képezte, hanem a Portugál Nemzeti Bank rendes tevékenysége részeként nyújtott likviditást.
(98)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a bankokról szóló közleménnyel összhangban a Portugál Nemzeti Bank BPN számára nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatása állami támogatást nem tartalmazott (39).
(99)
A CGD által nyújtott hitelek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a BPN államosítása előtt a bank a CGD-től összesen 315 millió EUR, és nem 235 millió EUR hitelt kapott (40).
(100)
A Bizottság megállapítja, hogy a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Annak megállapítása érdekében, hogy a hitelek az államnak tulajdoníthatók-e, meg kell vizsgálni azok nyújtásának pontos körülményeit, hogy meghatározható legyen, vajon a CGD a rendes kereskedelmi gyakorlattól eltérő okból járt-e el. E célból az alábbi megfontolások lényegesek:
(101)
Először is, az első három hitel nyújtásának idején, 2008 októberében a BPN nehézségei széles körben ismertek voltak. A portugál hatóságok szerint a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal, amelyet bizonyítottak a BPN legfelsőbb vezetésében történt jelentős változások (2008 eleje óta kétszer módosult), a Portugál Nemzeti Bank által júniusban a BPN-nél végzett ellenőrzések és az a tény, hogy 2008. július 18-án a Moody’s Baa3-as szintre leminősítette a BPN-t. Továbbá a második és harmadik hitelt 2008. október 22-én nyújtották, amikorra a BPN Portugália szerint már súlyos negatív likviditással rendelkezett. A rendes kereskedelmi gyakorlat szerint eljáró hitelező a bank likviditási helyzetét és visszafizetési képességét feltáró információt kért volna a BPN-től, mielőtt további hiteleket nyújt a számára, és ennek megfelelően tudomást szerzett volna a BPN bizonytalan pénzügyi helyzetéről.
(102)
Másodszer, a hitelek összege a BPN akkori mérlegfőösszegéhez és kötelezettségeihez képest jelentős volt, amely a CGD számára egy nehézségekkel küzdő bankkal szembeni jelentős mértékű egyedüli kitettséget jelentett.
(103)
Harmadszor, a hiteleket 2008 októberében és novemberében nyújtották, röviddel a Lehman Brothers csődjét követően, akkor, amikor a bankközi piacok még a legerősebb nemzetközi pénzintézetek számára is javarészt hozzáférhetetlenek voltak, nem beszélve a jelentős likviditási gondokkal küzdő bankokról.
(104)
Negyedszer, a negyedik hitel tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a CGD nem csupán az államosításról szóló törvény 2. cikkének (7) bekezdése értelmében az állam érdekében vezette a BPN-t, hanem az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami garanciákhoz is jutott valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújtott a BPN-nek.
(105)
Tekintettel a pénzügyi és gazdasági helyzetre általában, és különösen a BPN széles körben ismert nehézségeire, nagyon valószínűtlen, hogy más intézet biztosította volna a szóban forgó likviditást a BPN-nek, ami magyarázatot ad arra, hogy a portugál hatóságok miért ítélték „különlegesnek” a CGD likviditási intézkedéseit (lásd a (25) bekezdést).
(106)
Mindezen megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a CGD döntése a BPN-nek az államosítása előtt nyújtott vonatkozó hitelekről nem rendes kereskedelmi döntés volt. Az erről szóló döntést közvetlenül az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni. A hitelek ennélfogva állami forrásnak minősülnek.
(107)
Mivel a hitelek lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan likviditáshoz jusson, amelyhez a piacon máskülönben nem juthatott volna hozzá, azok olyan likviditást jelentettek a BPN-nek, amelyre szüksége volt ahhoz, hogy folytassa működését és tovább versengjen többek között hitelekért és betétekért azokon a bankpiacokon, amelyeken tevékenységet folytatott.
(108)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a BPN gazdasági előnyhöz jutott.
(109)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag a BPN számára biztosítanak előnyt.
(110)
Portugália azon észrevétele ellenére, miszerint a BPN államosítása előtt mindössze a kilencedik helyen állt a portugál banki ágazatban, a CGD hitelei torzították a versenyt vagy azzal fenyegettek azáltal, hogy előnyös helyzetbe hozták a BPN-t a többi versengő bankkal szemben, lehetővé téve, hogy olyan likviditásra tegyen szert, amelyhez a piacon máskülönben nem jutott volna hozzá.
(111)
Tekintettel arra, hogy a BPN a hitelnyújtás idején nemzeti, európai és nemzetközi szintű tevékenységet folytatott, többek között a franciaországi leányvállalata révén is, fennállt annak a veszélye, hogy az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet is.
(112)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a CGD által 2008 októberében és novemberében a BPN-nek nyújtott 315 millió EUR összértékű négy hitel állami támogatásnak minősül.
6.1.1.2. Az államosítást követően nyújtott, nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódó intézkedések
(113)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában már megállapította, hogy az államosítás nem minősül a BPN részvényesei javára nyújtott állami támogatásnak.
(114)
Az alábbi intézkedéseket, amelyek nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódnak, a BPN államosítását követően nyújtották:
a)
a BPN által kibocsátott és a CGD által finanszírozott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás, beleértve a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvények kibocsátását és a CGD által biztosított pénzpiaci hitelkeretek felhasználását;
b)
az eszközök és kötelezettségek három állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre történt átruházása.
(115)
A BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalást, amelyben az államosítást követően részesült a BPN, közvetlenül a tagállam finanszírozta. Ezenfelül az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek (és a különleges célú gazdasági egységeknek) nyújtott valamennyi hitelkeretre vagy likviditási hitelkeretre. Ennélfogva vitathatatlan, hogy a CGD által az államosítást követően a BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) számára biztosított valamennyi finanszírozás állami támogatást érint.
(116)
Hangsúlyozandó továbbá, hogy az államosítást követően a CGD volt az egyetlen gazdasági egység, amely finanszírozást nyújtott a BPN-nek vagy a különleges célú gazdasági egységeknek, valamint az, hogy kitettsége idővel egyre nőtt, mivel más kötelezettségek lejártak, és az eredeti hitelezők nem újították meg azokat vagy más intézettől származó hitellel való helyettesítésükre nem került sor. A BPN alternatív finanszírozási forrásainak hiánya nem meglepő, tekintettel arra, hogy pénzügyi nehézségei és bizonytalan jövője köztudott volt.
(117)
Az állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy pénzügyi támogatáshoz jusson abban a helyzetben, amikor más lehetőség nem állt rendelkezésre számára a piacon.
(118)
Lehetővé tették a BPN számára, hogy folytassa piaci tevékenységét, versengjen az üzleti lehetőségekért (nem csak a meglévők fenntartásáért, de esetlegesen új üzleti lehetőségekért is), valamint azt, hogy teljesítse az ügyfeleivel és más piaci szereplőkkel szembeni kötelezettségeit.
(119)
Az előbbiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az állami kezességvállalások gazdasági előnyhöz juttatják a BPN-t.
(120)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt. Ezenfelül a likviditási hitelkeretnek az értékesítést követően is fenntartott része mértékéig az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység is részesül az állami kezességvállalásból.
(121)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(122)
A BPN javára nyújtott állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan nagy összegű finanszírozáshoz jusson, amely a piacon nem volt elérhető, és amely szelektív előnyhöz juttatta a BPN-t. Lehetővé tették a BPN számára a piacon maradást és tevékenységei folytatását anélkül, hogy korábbi helyzete tovább rontotta volna a hírnevét. Az állami kezességvállalások állami támogatásnak minősülnek.
(123)
Bizonyos eszközöknek a BPN-től a kizárólagos állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekhez történt áthelyezése azt jelenti, hogy azok a tagállam kizárólagos pénzügyi felelőssége alá tartoznak, és a tagállam vállalja a különleges célú gazdasági egységekben lévő eszközökkel kapcsolatos kockázatot, amelyek közül legalább néhány behajthatatlan. Az intézkedés ebből következően állami forrásokat érint.
(124)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök értékesítés előtti, könyv szerinti értéken 3,9 milliárd EUR-ért (1,8 milliárd EUR becsült értékvesztéssel) történt átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.
(125)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történt átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t versenytársaival szemben.
(126)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt.
(127)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
6.1.1.3. Az államosítást követően a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódóan nyújtott intézkedések
(128)
A államosítást követően a BIC értékesítésétől függetlenül a BPN-nek nyújtott intézkedéseken felül további intézkedésekre is sor került, amelyeket a BIC-nek történő értékesítéssel kapcsolatban nyújtottak. Ezek a következők:
a)
a BPN értékesítés céljából történt feltőkésítése;
b)
a BPN számára történő további eszköz- és kötelezettségátruházás az értékesítéssel kapcsolatban;
c)
a BIC joga arra, hogy az értékesítést követően nemteljesítő hiteleket ruházzon az államra;
d)
a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra az értékesítés céljából;
e)
a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó, az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR értékű hitelkeret fenntartása az értékesítést követően.
(129)
A BPN 600 millió EUR-s feltőkésítésére 2012. február 15-én került sor. Ezt az intézkedést közvetlenül az állam hajtotta végre, állami források felhasználásával, a BIC-nek történő értékesítés céljából.
(130)
A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítését úgy kalibrálták, hogy az értékesítés pillanatában a BPN [200-400] millió EUR-s saját tőkével rendelkezzen. Ez utóbbi összeg a BIC 2011. július 20-i ajánlatának időpontjában [10-18] %-os becsült alapvető tőkemegfelelési mutatónak felelt meg. Ez jelentősen meghaladja az előírás szerinti minimumot (2011 végén 9 %-os, 2012 végén pedig 10 %-os alapvető tőkemegfelelési mutató) (41).
(131)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekció gazdasági előnyt jelent a BPN és az értékesítést követően végzett gazdasági tevékenység számára. Az előny abból adódik, hogy a feltőkésítést követően a BPN számára elérhetővé válik az előírás szerinti követelmények meghaladásához szükséges tőke, amely az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is elérhető lesz. A tőke lehetővé teszi a BPN, és később az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is, hogy folytassa piaci tevékenységét és új hiteleket nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben más versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.
(132)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint a gazdasági tevékenységet az értékesítést követően folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.
(133)
Portugália kijelenti, hogy a BPN az államosítást követően tovább csökkentette piaci részesedését, és hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység piaci részesedése kevesebb mint 1 % lesz az ügyfeleknek nyújtott hitelek, ügyfelek általi igénylések és banki szolgáltatások tekintetében, és kevesebb mint 2 % a többi érintett piacon. Mindazonáltal az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozzák a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben. Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőketöbblete védi a gazdasági tevékenységet a többi versenytársat érintő befektetési kockázatoktól. Ezenfelül növeli annak a valószínűségét, hogy mindkét kedvezményezett további likviditáshoz jut, amely elősegítheti a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység terjeszkedését egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenységet folytató versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.
(134)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(135)
A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítése állami támogatásnak minősül.
(136)
A BIC-nek történt értékesítéssel kapcsolatban nyújtott intézkedések között szerepel a BIC joga arra, hogy az adásvétel lezárása előtt kérje a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök vagy a fizikai és pénzügyi eszközök átruházását. Ezenfelül tartalmazzák a BIC azon jogát, hogy a vonatkozó referencia-kamatláb értékét legalább […] bázisponttal meghaladó árú betéteket átruházza, vagy hogy ilyen betétek esetében a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól.
(137)
A BIC által kiválasztott egyes hitelek és kötelezettségek (köztük betétek) BPN-ből történő kivonását közvetlenül a tagállam finanszírozta. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenesetre a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök és kötelezettségek kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viselné. A tagállamnak finanszíroznia kellene továbbá a betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat […] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözetet.
(138)
A Bizottság megítélése szerint az eszközök és kötelezettségek értékesítés előtti átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.
(139)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történő átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben. A BIC a keretszerződés vonatkozó feltétele értelmében szabadon kiválaszthatta a kivonandó eszközöket, amelyeket később nem piaci áron értékeltek, és amelyeket nem fizettek vissza az államnak. Ellenkezőleg, amilyen mértékben csökkenti ez a lehetőség a BPN kockázattal súlyozott eszközeinek arányát, olyan mértékben növeli a bank tőkemegfelelési mutatóját, és így kapacitását az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására. Az értékesítést követően az előny átkerül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységhez.
(140)
A betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat […] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözet állam általi ellentételezése olyan költségtől kíméli meg a BPN-t, amelyet annak rendes körülmények között viselnie kellene, ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot.
(141)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosítanak előnyt.
(142)
Az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe juttatják a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és azáltal, hogy lehetővé teszik a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy további hiteleket nyújtsanak a gazdaság számára.
(143)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(144)
A további eszközök és kötelezettségek (köztük betétek) értékesítést megelőző áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez állami támogatásnak minősül.
(145)
a BIC jogosult […] hónapon belül visszaadni a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió névértékének legfeljebb […] %-áig) a céltartalékok ([…] millió EUR) szintjét meghaladó összegben;
(146)
A BIC azon jogát, hogy az értékesítést követően további eszközöket és kötelezettségeket vonjon ki a BPN mérlegéből, közvetlenül a tagállam finanszírozza. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenképpen a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viseli.
(147)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemteljesítő hitelek értékesítés utáni kivonása lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kiterjessze tevékenységét, és több hitelt nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenykedő versenytársak hitelállomány-leépítésre kényszerülnek. Ha a saját tőke szintje változatlan marad, a nemteljesítő hitelek és a kockázattal súlyozott eszközök kivonása révén növekszik a bank tőkemegfelelési mutatója. Ennélfogva növekszik az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására vonatkozó kapacitása is.
(148)
Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység szintén előnybe kerül majd a gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység saját tőkéjét nem érintik kedvezőtlenül az ilyen értékcsökkenések és a hitelportfólió csökkenő értéke.
(149)
Ezenfelül a BIC azon lehetősége, hogy az értékesítés napjától számított legkésőbb […] belül visszaadja a nemteljesítő hiteleket az államnak, megváltoztathatja a bank kockázattal súlyozott eszközeit, és a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt [10-18] %-os szintnél magasabb alapvető tőkét eredményezhet. A Bizottság e tekintetben megemlíti Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy ha a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően visszaadja a hiteleket az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak, továbbá a nemteljesítő hiteleket és az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét csak akkor ruházza át az államra, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.
(150)
Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosít előnyt.
(151)
Az intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozza a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és így lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység további hiteleket nyújtson a gazdaság számára.
(152)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(153)
Az intézkedés lehetővé teheti, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a hitelekhez kapcsolódó tőke visszaadására vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában az értékesítést követően visszamenőleges hatállyal módosítsa a bank kockázattal terhelt eszközeit. Ez a bank nagyobb arányú tőkésítéséhez vezet. Ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot és torzítja a többi versenytárssal folytatott versenyt. Az intézkedés állami támogatásnak minősül.
(154)
A BPN perei kockázatának az államra történő átruházása olyan kötelezettségnek minősül, amelyet az állam vállal át.
(155)
A kötelezettség BPN-től történő átvállalásával az állam előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaikkal szemben, akik saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.
(156)
Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosít előnyt.
(157)
Az intézkedés tőkeátvételt biztosít a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára akkor, amikor nem áll rendelkezésre alternatíva a piacon, és amikor a versenytársak saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.
(158)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(159)
Az intézkedés tőkeátvételt biztosít és állami támogatásnak minősül.
(160)
A CGD azon intézkedéseit, hogy az értékesítést követően [150-350] millió EUR-s likviditási hitelkeret nyújtott az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek és az értékesítést követően fenntartotta a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretet a BPN javára, az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni, figyelembe véve végrehajtásuk pontos körülményeit.
(161)
Először is, a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Amint az a (100) bekezdésben szerepel, a CGD-t jogszabályban jelölték ki a BPN irányítására, és az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami kezességvállalásban is részesült valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújt a BPN-nek. Ez a kezességvállalás a [150-500] millió EUR-s hitelkeretre továbbra is érvényes.
(162)
Másodszor, a CGD nem önállóan határozott a likviditási hitelkeret és a hitelkeret nyújtásáról; a döntések a BIC és a portugál hatóságok által tárgyalt értékesítés feltételeinek részét képezték.
(163)
Ennélfogva a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret, valamint a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretének az értékesítést követő fenntartása is közvetlenül a tagállamnak tulajdonítható.
(164)
Az intézkedés lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység könnyen és olcsón jusson likviditáshoz.
(165)
A CGD által a BIC-nek nyújtott [200-400] millió EUR-s hitelkeretet illetően a Bizottság megállapítja, hogy az értékesítést követő esetleges betétkiáramlás esetén az védőernyőt biztosít majd az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára finanszírozási helyzete tekintetében. A CGD az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységen kívül más gazdasági egységnek nem nyújtott ilyen hitelkeretet. A hitelkeret ennélfogva előnynek minősül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység javára.
(166)
A jelenlegi kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret állami kezességvállalással történő fenntartása […]-ig a likviditáshoz való hozzáférés tekintetében szintén előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben.
(167)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN, és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosítanak előnyt.
(168)
A BPN-nek és az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek juttatott előny torzítja a versenyt, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget
(169)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(170)
A CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a BPN javára állami támogatásnak minősül.
6.1.14. A vevő részére nyújtott esetleges támogatás
(171)
A bankokról szóló közlemény 49. pontja szerint annak biztosítása érdekében, hogy az állam által értékesített pénzintézet vásárlói támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek, és különösen az alábbiak tiszteletben tartása: az értékesítési eljárás nyílt, átlátható, megkülönböztetésektől és feltételektől mentes, az értékesítés piaci feltételek mellett történik, és az állam a lehető legmagasabban rögzíti az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát.
(172)
Az első követelményt illetően, míg az értékesítési eljárás nyílt és feltételektől mentes ajánlattételi eljárásként indult, a BIC által benyújtott kötelező erejű ajánlat nem volt végleges a javasolt tranzakció számos lényeges vonatkozása tekintetében, beleértve a BPN BIC által felvásárolni kívánt eszközeinek és kötelezettségeinek végső összegét, valamint az átvenni kívánt bankfiókok és alkalmazottak pontos számát. E vonatkozásokat a portugál hatóságok és a BIC között később folytatott kétoldalú tárgyalások során vitatták meg, és a 2011. december 9-i keretszerződésben véglegesítették azokat. Még a keretszerződés sem végleges abban a tekintetben, hogy a bank pontosan mekkora részét kívánják felvásárolni. Különösen nem határozza meg azokat az eszközöket és kötelezettségeket, amelyeket a BIC át fog venni, annak ellenére, hogy pontosan megjelöli, hogy a BPN az értékesítés pillanatában [200-400] millió EUR saját tőkével fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy sem a BIC 2011. július 20-i ajánlata, sem a keretszerződés nem tartalmazza pontosan, hogy mit vásárol meg a BIC, azonban mindkettő rögzíti annak pontos árát.
(173)
Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a keretszerződés nem térhet el a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának feltételeitől azáltal, hogy további előnyöket biztosít a BIC és/vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára. Tekintettel a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának igen rugalmas feltételeire, a BIC akár további kedvezményeket is kiszoríthatott volna az államtól, például azáltal, hogy csökkenti a ténylegesen felvásárolt eszközök és kötelezettségek összegét. Az ilyen további kedvezmények a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb alapvető tőkemegfelelési mutatót eredményeznének anélkül, hogy megszegnék az értékesítési eljárás feltételeit.
(174)
A Bizottság ennélfogva üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ában állapítja meg. Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog aránytalanul megemelkedni az értékesítést követően.
(175)
Amint az a 6.1.1.3. pont kimondja, a BIC értékesítésével kapcsolatos valamennyi intézkedés állami forrást érint.
(176)
Mivel a BIC 2011. július 20-i ajánlata és a keretszerződés sem határozza meg a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatóját (mindkettő mindössze a BPN értékesítés pillanatában meglévő tőkéjének abszolút értékét adja meg anélkül, hogy figyelembe venné a bank kockázattal terhelt eszközeit vagy a BIC azon jogát, hogy az értékesítés előtt kiválaszthatja a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket és kötelezettségeket), a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója végül meghaladja az ajánlatban szereplő értéket. A portugál hatóságok által benyújtott tájékoztatás értelmében a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt tőkeszint a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutató.
(177)
A Bizottság azonban megállapítja, hogy Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ára korlátozza. Ez lehetővé teszi a tagállam számára, hogy a lehető legmagasabban rögzítse az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát. Ez a kötelezettségvállalás biztosítja, hogy a BIC nem jut előnyhöz.
(178)
Ezenfelül azon jogának érvényesítésével, hogy az értékesítés után további nemteljesítő hiteleket ruházhat át az államra, a BIC tovább csökkentheti a bank méretét, így a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb szintre növelheti az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőkemegfelelési mutatóját. Ez újabb előnyhöz juttathatja a BIC-t Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog tovább emelkedni az értékesítést követően. E további kötelezettségvállalás szükséges ahhoz, hogy elkerülhető legyen a BIC előnyhöz juttatása.
(179)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott gazdasági egység, azaz a BIC, és értelemszerűen az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.
(180)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(181)
Tekintettel a Portugália által vállalt kötelezettségekre, a Bizottság megállapítja, hogy az eljárás végső eredménye, beleértve azokat az elemeket, amelyekről keretszerződésben történt megállapodás a BIC-vel, nem módosította volna az ajánlattételi eljárás végeredményét, és az értékesítési eljárás nem juttatta előnyhöz a BIC-t.
6.1.2 A támogatás mértékének vizsgálata
(182)
A BPN, valamint a BPN gazdasági tevékenységét folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számos állami támogatási intézkedésből jutott előnyhöz, amelyek összefoglalása a következő:
1. táblázat
A BPN-nek és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott támogatási intézkedések
Leírás
Összeg (millió EUR)
a.
A CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek
315
b.
3,9 milliárd EUR értékű eszköz átruházása a különleges célú gazdasági egységekre az ajánlattételi eljárás előtt
1 800 és 4 000 között
c.
Az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója
600
d.
A CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretek (2011. december 31-én),
[150-500]
amelyekből explicit állami kezességvállalás hatálya alá tartozik
[200-400]
e. A BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára igényelt likviditási hitelkeretek,
amelyekből a meglévő kereskedelmikötvény-program fenntartása
400
amelyekből új likviditási hitelkeret
300
(183)
Először is megjegyzendő, hogy e támogatási intézkedések közül nem mindegyik tekintendő kumulatívnak, mivel a portugál hatóságok szerint néhány intézkedés másokat helyettesített (például a CGD által az államosítás előtt nyújtott kezdeti hiteleket az államosítás után a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvények váltották fel).
(184)
A b. és c. jelű intézkedések vagy tőkeinjekciót érintenek, vagy a tőkeinjekcióval egyenértékűek. Ezek legalább 3 milliárd EUR-nak vagy a BPN államosítás előtti mérlege mintegy 50 %-ának felelnek meg. Továbbá a Portugália által az államosítás óta a BPN-nek nyújtott kereskedelmi kötvények kibocsátási programjára vonatkozó állami kezességvállalások teljes összege 5 milliárd EUR, amelyből 2011. december 31-ig 4,5 milliárd EUR-t használtak fel.
(185)
Ezenfelül a BIC jogosult a(z) […] bázispontnál magasabb árképzésű betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól, amelynek becsült költsége Portugália szerint hozzávetőleg […] EUR. Végül a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra és az értékesítési folyamattal összefüggésben további eszközök és kötelezettségek, köztük nemteljesítő hitelek áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez újabb támogatást érintenek, amelyet Portugália nem számszerűsíthetőnek ítélt.
6.2. A különböző támogatási intézkedések összeegyeztethetősége: az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása
(186)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták.
(187)
A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény (42), az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (43) és a szerkezetátalakítási közlemény (44) is. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, a pénzügyi piacokon újfent jelentkező feszültségre tekintettel állami támogatás jóváhagyható. A Bizottság megerősítette véleményét a 2011. évi meghosszabbítási közlemény elfogadásával, amely az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedések alkalmazását 2011. december 31. után is meghosszabbítja (45).
(188)
Portugáliát különösen súlyosan érintette a pénzügyi és gazdasági válság. Hatásait számos bizottsági határozat megerősítette (46), jóváhagyva a portugál hatóságoknak a válságkezelésre irányuló intézkedéseit. Ezenfelül figyelembe kell venni a komoly kihívást jelentő gazdasági és pénzügyi helyzetet, amelynek következtében Portugália 2011. április 7-én nemzetközi szintre irányuló, hivatalos külső segítség iránti kérést tett, amelynek eredményeként 2011. május 17-én aláírták az egyetértési megállapodást.
(189)
A Bizottság úgy véli, hogy a BPN szabálytalan csődje komoly következményekkel járna a portugál gazdaság számára. Ennélfogva az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében értékelhetők.
6.3. Összeegyeztethetőség a szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint
(190)
A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézmények jelenlegi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:
i.
a bank hosszú távú életképességének helyreállítását kell eredményeznie;
ii.
biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása);
iii.
megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását.
6.3.1. Életképesség
(191)
A szerkezetátalakítási közlemény 9. és 10. pontja előírja, hogy a tagállamoknak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtaniuk, amelyben az üzleti modellre vonatkozó valamennyi információ megtalálható. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket és a javasolt szerkezetátalakítási terv alternatíváit.
(192)
A tervnek bizonyítania kell, hogy a bank stratégiája koherens és be kell mutatnia, hogy a bank visszaállította hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül.
(193)
A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontja megerősíti, hogy egy pénzintézet (vagy egy része) harmadik félnek történő értékesítése segíthet a hosszú távú életképesség helyreállításában. A jelenlegi esetben a Bizottság megjegyzi, hogy a portugál hatóságok úgy döntöttek, hogy ajánlattételi eljárás során értékesítik a BPN-t. Ennek következtében a banki üzletágat módosításokat követően értékesítik a BIC részére, és a kiválasztott eszközöket a különleges célú gazdasági egységekre ruházzák át azzal a céllal, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottságnak ennélfogva meg kell állapítania, hogy a BPN banki üzletága, amely a vevő üzleti vállalkozásának (az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) részévé válik, életképes lesz-e.
(194)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, hogy nem kapott a BPN mint a BIC-vel egyesült gazdasági egység életképességét ténylegesen bemutató üzleti tervet, így e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Portugália a BIC-vel egyesített BPN-re vonatkozó részletes üzleti tervet nyújtott be a 2012. januári szerkezetátalakítási terv formájában (beleértve az üzletre és az életképességre vonatkozó, 2012. február 3-i kiegészítő információkat).
(195)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC számára értékesített része hozzávetőleg […] milliárd EUR-s, a BPN államosításkori mérlegéhez képest jelentősen kisebb mérleggel rendelkezik.
(196)
A BIC eszközeivel együtt az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység teljes eszközállománya hozzávetőleg […] milliárd EUR lesz.
(197)
A BPN mérlege a BIC-nek történt értékesítés pillanatában csak az életképesebb tevékenységeket és a bank legértékesebb eszközeit tartalmazza. Különösen a BIC-re átruházott hitelportfóliót megtisztították és az illikvid eszközök többségét a különleges célú gazdasági egységekre ruházták át.
(198)
A BPN kötelezettségei javarészt 1,669 milliárd EUR összértékű lakossági betéteket és 246 millió EUR összértékű alárendelt kölcsönt tartalmaznak.
2. táblázat
A BPN az értékesítés és a tőkeinjekció után (Pro forma) (47)
millió EUR
Készpénz, központi bankok és hitelintézetek
[…]
Az ügyfeleknek nyújtott nettó hitel
[…]
Egyéb eszközök
[…]
TELJES ESZKÖZÁLLOMÁNY
[…]
Betétek
[…]
Egyéb kötelezettségek
[…]
Alárendelt kölcsön
[…]
ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG
[…]
Saját tőke
[…]
ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG ÉS TŐKE
[…]
(199)
Az ideiglenes vezetés által kezdeményezett szerkezetátalakítási intézkedéseket a BIC folytatja, orvosolva a BPN problémáinak pontos okait.
(200)
Amint az a fenti (24) bekezdésben szerepel, a vezetését teljesen lecserélték. Figyelembe véve a BPN államosításához vezető sajátos körülményeket, és különösen a bank korábbi vezetése által elkövetett számos állítólagos csalást, az új vezetés számos bírósági eljárást (48) kezdeményezett a bank érdekeinek megóvása céljából. A bank kockázatértékelési eljárásait teljes mértékben átalakították a bevált gyakorlatok végrehajtása céljából.
(201)
A BPN új vezetése a költségszerkezet optimalizálására is összpontosított és számos, a működési költségek csökkentésére irányuló kezdeményezést fogadott el 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségek hozzávetőleg […] millió EUR-val, a személyzeti költségek pedig hozzávetőleg […] millió EUR-val csökkentek.
(202)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BIC a stratégiájának megfelelően a lakossági alaptevékenységekre és a BPN hálózatában rejlő lehetőségek kihasználására összpontosít, hogy a Portugália és Angola közötti kereskedelmi és pénzügyi tranzakciók támogatása tekintetében referenciabankká váljon.
(203)
Ez a terv ésszerű mögöttes makrogazdasági feltételezéseken alapul, amelyek során figyelembe veszik a portugáliai piacok jelenlegi helyzetét, amelyek recessziója a gazdasági előrejelzés szerint 2014-ig fennmarad.
(204)
A pénzügyi előrejelzések azt mutatják, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység még várhatóan a stresszforgatókönyv szerint is képes lesz fedezni költségeit és hozzávetőleg [1-10] %-os tőkearányos jövedelmezőséget elérni.
(205)
Az állami tőkeinjekciónak köszönhetően a várt kezdeti tőkealap [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval jóval meghaladja majd a minimális tőkekövetelményeket.
(206)
A jelentős állami tőkeinjekció nyomán a bank szerkezetátalakítási időszak közepére és végére előre jelzett tőkemegfelelési mutatója várhatóan a minimális követelmények felett marad, és így biztosítja a bank fizetőképességét. A Portugália által benyújtott és a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben ismertetett üzleti terv értelmében alapforgatókönyv esetén a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az alapvető tőkemegfelelési mutató [8-12] % lesz, kevéssel meghaladva a Portugál Nemzeti Bank által 2012 decemberére meghatározott 10 %-os minimális szabályozási követelményt (49), stresszforgatókönyv esetén pedig alig marad majd el attól ([7-11] %), amint az a (207) bekezdésben található 1. ábrában olvasható.
(207)
E változás fő oka várhatóan az lesz, hogy a gazdaság számára nyújtott fokozott hitelezés formájában végre kell hajtani a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben meghatározott üzleti tervet, valamint a szerkezetátalakítási terv első évének negatív eredményeiből eredő hatások. A negatív eredmények főként a bank üzleti volumenéhez képest továbbra is magas költségszerkezetének lesznek köszönhetők, amelyhez hozzájárul a BIC által vállalt szerkezetátalakítás költsége.
1. ábra
A BPN/BIC egyesüléssel létrejövő gazdasági egységre vonatkozó előrejelzések alapforgatókönyv esetén, 2012-2016
[…]
(208)
A likviditást illetően az üzleti terv főként a betétekre támaszkodik, hozzávetőleg [1-10] %-os éves tervezett betétnövekedéssel. A Bizottság úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység betétek útján történő stabil finanszírozása a szerkezetátalakítási terv fontos eleme. Figyelembe véve az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kis méretét és növekedési potenciálját, a betétnövekedésre vonatkozó előrejelzések hitelesek.
(209)
A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképességének biztosítása érdekében nem kellene kezdeményezni a betétek nagykereskedelmi finanszírozással való helyettesítését. Ebben az értelemben fontos, hogy a BIC által egy esetleges betétkiáramlás ellensúlyozása céljából igényelt likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábra emeljék. Portugália kötelezettségvállalása e tekintetben elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen, figyelembe véve, hogy […] jelentős összegű betéttel rendelkezik, amelyek ellentételezése jelenleg a […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnál magasabb szinten történik, amely szint mellett a BIC dönthet úgy, hogy nem tartja meg a szóban forgó betéteket. Amennyiben az új hitelkeret ellentételezése nem olyan szinten történne, amely a BIC-t arra ösztönzi, hogy betétjeinek szintjét a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnak megfelelő szinten tartsa, ez arra sarkallhatná a BIC-t, hogy a betéteket a CGD-től származó olcsóbb finanszírozással helyettesítse. Az ilyen helyettesítés talán növelné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység rövid távú jövedelmezőségét, ugyanakkor azonban aláásná az életképességre vonatkozó kilátásait.
(210)
E tekintetben fontos megjegyezni azt is, hogy a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábbal nyújtott hitelkeret feltételei még így is kedvezőbbek azoknál, amelyekhez a BIC a piacon jutna. Addig, amíg a Bizottság nem rendelkezik a piacon történő hasonló tranzakciókra vonatkozó összehasonlítható referenciaértékkel, a Bizottság megállapítja, hogy egy ilyen lejárati idejű és nagyságú hitelkeret valószínűleg nem lenne elérhető a piacon, még magasabb kamatszintekkel sem. A Bizottság továbbá útmutató jellegűnek tekinti, hogy a CGD által nyújtott hitelek ellentételezésének mértékét a(z) […] bázisponttal növelt […] havi Euribor kamatláb szintjén rögzítették.
(211)
Az előbbiek alapján a Bizottság kételyei eloszlottak a BPN életképességével kapcsolatban.
6.3.2. A minimálisra korlátozott támogatás és tehermegosztás
(212)
A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból: a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges.
(213)
A szerkezetátalakítási időszakban a kedvezményezett bank saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza határozza meg. Ez előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak az életképesség helyreállításához szükséges minimális költségekre kell korlátozódnia, ii. a kedvezményezett banknak a lehetséges mértékig saját forrásaiból, például eszközértékesítés révén kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a banki befektetők is viselik, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (50).
(214)
A szerkezetátalakítási tervnek világosan bizonyítania kell, hogy a támogatást a minimálisan szükséges szinten tartották. A szerkezetátalakítás költségeit nem csak az állam, de a lehető legnagyobb mértékben a banki befektetők is viselik. Ez azt jelenti, hogy a banknak és tőketulajdonosainak a lehetséges mértékig hozzá kell járulniuk saját forrásaikból a szerkezetátalakításhoz. A szerkezetátalakítás költségeit az életképesség helyreállításához szükséges mértékre kell korlátozni. Ennek megfelelően a vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. (51).
(215)
A támogatás minimumra történő korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
(216)
E célból a Bizottságnak először is a portugál hatóságok azon kijelentését kell értékelnie, amely szerint a BPN BIC-nek való értékesítésével kapcsolatos költségek alacsonyabbak, mint amely a BPN felszámolása esetén terhelné Portugáliát; másodszor pedig azt, hogy a BPN szerkezetátalakításához nyújtott támogatás a minimálisan szükségesre korlátozódott-e.
(217)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában több pontban megkérdőjelezte a Portugália által akkor ismertetett két forgatókönyv mennyiségi összehasonlítását.
(218)
A 2012. januári szerkezetátalakítási tervben Portugália benyújtotta a két forgatókönyv naprakész összehasonlítását és módosította kezdeti feltevését, hogy reagáljon a Bizottság 2011. október 24-i határozatban megfogalmazott fő aggodalmaira, amelyek a szabályos felszámolás esetében érvényes költségekre vonatkoztak. Portugália különösen kitért a hitelekre alkalmazott levonásokra és a másodrangú hitelezőkkel szembeni bánásmódra.
(219)
Portugália különösen további adatokkal és alternatív referenciaértékkel szolgált a hitelek értékesítésekor a könyv szerinti értékre alkalmazott 30-50 %-os levonással kapcsolatos feltevésére vonatkozóan. Portugália a BIC által végül átvett hitelekkel kapcsolatos végleges adatokat is benyújtotta, amelyek összege a 2012. február 17-i első összehasonlítás idején nem volt ismert. Továbbá a szabályos felszámolás forgatókönyvéből is eltávolított egyes másodrangú hitelezők számára történő visszafizetéssel kapcsolatos költségeket, a (221) bekezdésben foglaltak szerint.
(220)
A Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet és a banki ágazatban történő jelentős mértékű hitelállomány-leépítést, a hitelportfólió értékesítésekor indokolt levonás alkalmazása. Továbbá, ha a hiteleket lejáratukig meg kellene tartani, lejáratig az államnak kellene viselnie a finanszírozás költségeit és a hitelkockázatot. A Bizottság ennélfogva elfogadhatónak tartja a Portugália által a levonásra vonatkozóan benyújtott alacsonyabb becsült értéktartományt, azaz a [20-50] %-os levonást.
(221)
A másodrangú hitelezőket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 245 millió EUR-s teljes összeg különböző kibocsátások eredménye. Lehetséges, hogy […]. Az egyes kibocsátások feltételeinek jogi értékelését követően Portugália úgy ítéli meg, hogy […].
(222)
A 3. táblázat áttekintést nyújt a beáramlások/kiáramlások becsült mértékéről, figyelembe véve a (219)-(221) bekezdésben említett felülvizsgált feltételezéseket. A becslés mindössze a két forgatókönyvhöz kapcsolódó határköltségeket veszi figyelembe (a már felmerült költségeket pedig nem), és a BPN BIC-nek történt értékesítése idején érvényes mérlegének adatain alapul (52).
3. táblázat
A BIC-nek történt értékesítés és a szabályos felszámolás forgatókönyvének összehasonlítása (adatok millió EUR-ban).
A BIC-nek történt értékesítés
Felszámolás
KIÁRAMLÁSOK
1
A hitelintézeteknek nyújtott támogatás kifizetése
[…] (53)
2
Az ügyfélbetétek kifizetése
[…]
3
Tőkeemelés
[…]
4
Másodrangú hitelezők, kivéve a lejárat nélküli értékpapírt kibocsátó TBC-t
[…]
Összes kiáramlás
[…]
[…]
A BIC-nek történt értékesítés
Felszámolás
BEÁRAMLÁSOK
5
Az ügyfelek hiteleinek értékesítése (nettó 2,114 millió EUR 30 %-os levonással)
[…]
6
Pénzeszközök és hitelek visszatérítése a hitelintézetek számára
[…] (54)
7
A BPN eladási ára
[…]
8
A betétek értékesítéséből származó bevétel - a betétegyenleg 2 %-a
[…]
Összes beáramlás
[…]
BECSÜLT KÜLÖNBÖZET
[…]
[…]
(223)
Összességében a szabályos felszámolás lehetősége, amelynél az állam fizetne valamennyi betétet (kivéve a lejárat nélküli kötvényekkel rendelkező másodrangú hitelezőkéit), és amelynél az állam fizetné a hitelintézetekkel szembeni kitettség teljes összegét, költségesebb lenne, mint a BIC-nek történt értékesítés.
(224)
A Bizottság elismeri, hogy számos feltevést bizonytalanság övez, különösen azt, amely szerint lehetőség van a BIC-re átruházott hitelek visszatéríttetésére. Figyelembe kell venni továbbá azt a tényt, hogy a szabályos felszámolásnak kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásai lehetnek a teljes banki ágazatba vetett bizalom és a tagállamok államadósság szerinti minősítése tekintetében
(225)
A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bank szerkezetátalakításának lehetősége, azaz a BIC-nek történt értékesítés hozzájárul a támogatás összegének minimumra korlátozásához.
(226)
A BPN az államosítás előtt és után is jelentős összegű támogatást kapott, amint az a (182)-(183) bekezdésben szerepel. A támogatás nélkülözhetetlen volt a bank tevékenységének fenntartásához a választott szerkezetátalakítás, azaz az életképes részek BIC-nek történő értékesítésének és az értékvesztett eszközök későbbi felszámolásának végrehajtásához szükséges időszakban. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A fennálló piaci feltételek mellett ezek az intézkedések (és különösen a nem lakossági jellegű banki eszközök elkülönítése a különleges célú gazdasági egységekbe) szorosan összefüggnek a piacon maradó bank életképességével. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket átruházták a különleges célú gazdasági egységekre, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottság elismeri, hogy a BPN szerkezetátalakításának végrehajtásával kapcsolatos jelentős késedelmek a portugál gazdaságot sújtó, és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodás aláírásához vezető kivételes körülményekből eredtek.
(227)
Amint azt a Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, a BPN-nek értékesítése előtt nyújtott intézkedéseken felül a BIC további intézkedésekre tart igényt, amelyeket az (56) bekezdés tartalmaz.
(228)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy vajon a BIC által igényelt tőkeinjekció összege az életképesség biztosításához szükséges minimum volt-e. Figyelembe véve a BIC 2011. július 20-i ajánlatában és a BPN 2011. júniusi pénzügyi kimutatásaiban kért, mérlegre vonatkozó módosításokat, Portugália becslése szerint a [200-400] millió EUR-s szint [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatónak felel meg.
(229)
Portugália kijelenti, hogy ez a tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye, ha figyelembe vesszük a BIC által az államnak később fizetendő árat (40 millió EUR) is. Ezt a tőkeszintet a bank alaptevékenységének ismételt középpontba állításával kapcsolatos költségek és a megfelelő további tőketartalék fenntartásának szükségessége indokolja. Portugália úgy véli, hogy a tartalék megfelelő a saját tőke elégséges szintjének fenntartásához, különösen az egyesülés kezdeti éveiben, ha figyelembe vesszük a BPN kedvezőtlen hírnevét és Portugália nehéz gazdasági helyzetét is.
(230)
Megjegyzendő, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a tőkemegfelelési mutató az értékesítést követő negyedik év végére várhatóan eléri a [8-12] %-ot, stresszforgatókönyv esetén pedig a [7-11] %-ot (amely kevéssel elmarad a Portugáliában jogszabályban előírt 10 %-os minimumtól).
(231)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv alapján a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval egyenértékű tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye és szükséges a bank életképességének biztosításához.
(232)
A Bizottság szintén kedvezően ítéli meg azt a tényt, hogy a BIC-vel kötött keretszerződésben a BIC kötelezettséget vállal arra, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára. E kötelezettségvállalás célja annak biztosítása, hogy a BPN-be befektetett tőke ne kerüljön ki azonnal a bankból a részvényeseknek kifizetett források formájában.
(233)
A BIC által végül átvett végleges eszközök azonban eltérnek a BIC 2011. július 20-i ajánlatától, és a BIC fenntartja a jogot arra is, hogy a nemteljesítő hiteleket visszaadja. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás minimumra korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű, a kockázattal súlyozott eszközök csökkentésének [10-18] %-ával megegyező tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. A tőkecsökkentés történhet az államnak visszaadott hitelek könyv szerinti értékére alkalmazott levonás formájában.
(234)
A Bizottság megjegyzi, hogy a BIC javaslata szerint az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a nemteljesítő hitelek visszaadása esetén úgy is fenntarthatja a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, hogy új hiteleket nyújt a gazdaság számára. A Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés nem korlátozná a minimumra a támogatást a következő okok miatt: Először is, a BIC értékesítés előtti sajáttőke-aránya az értékesítés napján [10-18] %-nál alacsonyabb lesz. Ennélfogva amint a BPN egyesül a BIC-vel, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal csökkenni fog (a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint). Ennek megfelelően, ha az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az egyesülés után fenntartaná a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, a BIC által előre jelzettnél magasabb tőkével rendelkezne. Másodszor, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv számításai már figyelembe veszik az új kölcsönök kihelyezését, és e célból a BPN értékesítés pillanatában érvényes (nagyon magas) [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóját elégségesnek ítéli. Ennélfogva nem szükséges a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnál több tőkét fordítani új hitelek létrehozására. E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg Portugália kötelezettségvállalását arra, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés pillanatában nem fogja meghaladni a [10-18] %-ot és arra, hogy amennyiben nemteljesítő hiteleket ruháznak át az államra vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységre, a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységnek.
(235)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény kijelenti, hogy a vállalkozások felvásárlásának tilalma szükséges a támogatás minimumra korlátozása érdekében. A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejezetten tartalmazza, hogy „a vállalkozásoknak […] nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges”.
(236)
A Bizottság megjegyzi, hogy már a 2012. januári szerkezetátalakítási terv jelezte, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképes gazdasági egység lesz, amelynek elfogadható tőkearányos jövedelmezőséget kell megvalósítania, ezenfelül még nyereséget is várnak tőle. Az életképesség helyreállítása nem felvásárlásokon múlik. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy véli, hogy a felvásárlási tilalom biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakításhoz szükségesnek ítélt tőke a bankon belül maradjon, tehát elősegíti az életképesség helyreállítását. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Portugália kötelezettségvállalása a felvásárlási tilalom érvényesítésére szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(237)
A saját hozzájárulás tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam, valamint a bank befektetői és korábbi részvényesei közösen viselik. E követelmény biztosítja, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.
(238)
A jelenlegi esetben a Bizottság kedvezőnek ítéli azt, hogy a részvényesek kártérítés nélkül elveszítették banki részesedésüket. Ennélfogva megfelelően részt vállaltak egy olyan bankkal kapcsolatos tehermegosztásban, amelynek értékét két, Portugália által kijelölt független intézet is negatívnak ítélte. A Bizottság kedvezőnek ítéli azt is, hogy az államosítási eljárással összefüggésben lecserélték a BPN igazgatóságát.
(239)
Megállapítja azonban, hogy a 245 millió EUR-val rendelkező másodrangú hitelezőket megtartják a bankban, amelyet privatizálnak, és amely továbbra is kaphat kamatszelvényeket.
(240)
A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint „a bankok […] nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget”.
(241)
A BPN szerkezetátalakítási időszakát illetően a BPN nem felelt meg a Bizottság hibrid eszközökkel kapcsolatos politikájának, a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint. A Bizottság ebben egyértelműsíti, hogy szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. A Bizottság megállapítja, hogy a kamatfizetés nem a fenti elvnek megfelelően történt; ezt mélyrehatóbb szerkezetátalakítással kell ellensúlyozni (55).
(242)
A Bizottság úgy véli, hogy a bank széles körű szerkezetátalakítása megfelelően ellensúlyozhatja a tehermegosztás hiányát.
(243)
Mivel azonban a bankot eladják, 2016. december 31-ig felvásárlási tilalom szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a bank tőketulajdonosainak minimális tehervállalását.
(244)
E tekintetben a Bizottság számba veszi Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN szerkezetátalakítási folyamatának elősegítése céljából a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália 2016. december 31-ig nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.
(245)
A Bizottság megállapítja, hogy a fenti (182) és (185) bekezdésben felsorolt valamennyi támogatási intézkedés, és különösen a kezességvállalások, a tőkeinjekció és a különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás ellentételezése nincs összhangban a Bizottság vonatkozó közleményeivel.
(246)
Az állami kezességvállalás árát 20 bázispontban állapították meg, amely jóval alacsonyabb a pénzintézetek által kibocsátott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás ellentételezésére vonatkozó bizottsági szabályok alkalmazásából eredő szintnél.
(247)
A BPN 2012. februári 600 millió EUR-s tőkeinjekciójához egyértelműen nem jár a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő ellentételezés. A portugál hatóságok nem várnak ellentételezést a tőkeinjekcióért. A tőkejuttatás célja valójában az volt, hogy lehetővé tegye a bank negatív áron történő értékesítését.
(248)
A különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt eszközátruházás tekintetében, míg a Bizottság elismeri, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása elméletileg a BPN életképességét hivatott védeni, és lehetővé kívánja tenni annak értékesítését, a könyv szerinti értéken való átruházás olyan támogatást tartalmaz, amely nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. Az átruházás a tényleges gazdasági értéket jóval meghaladó könyv szerinti értéken történik, és nem irányoztak elő az államnak járó ellentételezést. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elismeri, hogy a széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozhatja a közlemény fő követelményeinek esetleges be nem tartását, beleértve az árképzésre vonatkozó követelményeket. A BPN széles körű szerkezetátalakítása lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megállapítsa, a kérdéses intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás tehát a BPN javára tett egyéb intézkedésekkel közösen, és egy széles körű szerkezetátalakítás részeként értékelhető.
(249)
A szerkezetátalakítási közlemény 25. pontja meghatározza, hogy a megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket.
(250)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN szerkezetátalakítása megfelelően széles körű. Először is megállapítja, hogy a bank kisméretű. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket végleg megszüntették.
(251)
A Bizottság ennélfogva megállapíthatja, hogy a BPN széles körű szerkezetátalakításának fényében a tehermegosztás megfelelő.
6.3.3. A versenytorzulást korlátozó intézkedések
(252)
A versenytorzulást korlátozó intézkedések tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy az ilyen intézkedések jellegét és formáját a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények, és a kedvezményezett bank működési piaca(i) határozzák meg.
(253)
Míg a BPN által kapott támogatás összege jelentős, figyelembe kell venni a bank kis méretét. A szerkezetátalakítási közlemény 32. pontjában foglaltak szerint a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piacon elért méretét és relatív fontosságát.
(254)
E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a BPN már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt (56). Államosításon és mélyreható, széles körű szerkezetátalakításon ment keresztül. Ebből adódóan egy jóval kisebb bank fog versengeni a piacon.
(255)
Mérlegfőösszege alapján a BPN 2008 végén a hetedig legnagyobb pénzintézet volt Portugáliában. Államosítása óta mérete különösen betétkiáramlás eredményeként csökkent. 2011 közepén a 12. helyen áll, piaci részesedése a betétek és a hitelek tekintetében is kevesebb mint 1 %. 2008 és 2011 között a betétek és hitelek mennyisége közel a felére csökkent.
(256)
A 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeiben Portugália először is kijelentette, hogy a BPN piaci részesedése már az államosítás előtt hozzávetőleg [1-2] % volt. Másodszor, az államosítást követően a BPN jelentős szerkezetátalakításon ment keresztül, mérete pedig tovább csökkent. Harmadszor, még a BIC-vel való egyesülést követően is az új, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint [ 1] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni Portugáliában, mivel a BPN piaci részesedése jelenleg az ügyfeleknek nyújtott hitelek és a betétek tekintetében is hozzávetőleg [ 1] %, valamint a BIC is [ 1] %-os piaci részesedéssel rendelkezik a hitelek, és [ 1] %-kal a betétek tekintetében.
(257)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a banki üzletág ajánlattételi eljárásban történő értékesítése lehetővé tette a versenytársak számára, hogy megszerezzék a BPN márkáját és üzletágát, ami korlátozta a verseny torzulását.
(258)
A Bizottság kedvezőnek ítéli továbbá a v. iii. bekezdésben bemutatott, osztalékkal kapcsolatos politikát.
(259)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény 44. pontja szintén megemlíti, hogy a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként. A Bizottság kedvezőnek ítéli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BIC nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.
(260)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a tervezett intézkedések elegendőek, ha figyelembe vesszük a jelentős mennyiségű támogatást és azt, hogy olyan tőkeinjekciót, kezességvállalást és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéseket nyújtottak a BPN számára, amelyeket nem ellentételeztek a vonatkozó közlemények követelményeinek megfelelően.
(261)
A Bizottság különösen megállapította, hogy a bank [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval fogja folytatni piaci tevékenységét, amely jóval magasabb a 2011 végén előírt 9 %-os, és a 2012 végén előírt 10 %-os minimális szintnél.
(262)
Ezenfelül a BIC lehetőséget kért arra, hogy […] hónapon belül visszaadhassa a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a hitelportfólió nominális összértékének legfeljebb […] %-áig). Kérte továbbá a CGD-től két formában kapott likviditási támogatás fenntartását. Az első a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása három évig, a CGD kötelezettségvállalása mellett arra, hogy […]-ig fenntartja a hitelkeret feltételeit. A második a CGD által nyújtott új, [150-350] millió EUR-s hitelkeret a betétösszeg 1,8 milliárd EUR alá történő csökkenésének ellensúlyozása céljából, a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnak megfelelő mértékű ellentételezéssel.
(263)
Ez biztosítja, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem használja az állami támogatást versenytársai kárára, és hogy a támogatás által okozott versenytorzulást megfelelően ellensúlyozzák.
(264)
Tekintettel a feszült piaci helyzetre és a Portugália által az egyetértési megállapodás aláírásához vezető események nyomán a banki ágazatra kiszabott szigorú feltételekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a likviditási hitelkeretek jelentősen befolyásolnák azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység milyen mértékben lesz képes versengeni a piacon a többi, állami támogatásban nem részesült szereplővel.
(265)
Az állami támogatás tehát csak abban az esetben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha olyan megfelelő intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek biztosítják, hogy az állami támogatást nem használják olyan versenytársak kárára, akik közül némelyek nem kaptak hasonló állami támogatást. Az állami támogatást kapó bankok és a támogatásban nem részesülő bankok között azonos versenyfeltételeket kell fenntartani. Az állami támogatás továbbá nem gyengítheti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét, valamint nem hozhat létre olyan belépési korlátokat, amelyek alááshatják a tagállamok közötti tevékenységek folytatását.
(266)
Biztosítani kell továbbá azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem jut a likviditási kockázat államra történő átruházásából és a tőkejuttatásból származó versenyelőnyhöz.
(267)
Először is, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bank minimális követelményt meghaladó tőkeszintjéből eredő versenytorzulás (lásd a (261) bekezdést) korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. Ennélfogva Portugáliának a BPN maximális tőkeszintjével kapcsolatos kötelezettségvállalása szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(268)
Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN kereskedelmikötvény-programjához kapcsolódó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret lejárati idejét […] évre kell korlátozni. Ezenfelül a második likviditási hitelkeretre vonatkozó ellentételezés mértékének közelebb kell állnia a piaci feltételekhez, és a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon kell megállapítani azt. Ugyanakkor Portugáliának 2016. december 31-ig kérvényeznie kell a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt, hogy biztosítsa, hogy az említett korlátozásokat nem kerülik meg. E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Portugália likviditási hitelkeretekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait; ezek szükségesek annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(269)
Harmadszor, a szerkezetátalakítási közlemény is összefüggésbe hozza a felvásárlási tilalmat a verseny torzulásával. A közlemény 39. és 40. pontja kifejti, hogy „az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására” és hogy „a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására”. A Bizottság üdvözli Portugália (236) bekezdésben említett, a 2016. december 31-ig tartó felvásárlási tilalommal kapcsolatos kötelezettségvállalását.
(270)
Végül, a BIC joga a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására […]-n és nem az értékesítés napját követő […] hónappal szűnik meg. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárás megindítása, és különösen a 2011. december 9-i keretszerződés aláírása óta a BIC-nek volt lehetősége a BPN hiteleinek felülvizsgálatára. Ezenfelül a hitelportfóliót két alkalommal már megtisztították: a legkevésbé teljesítő hitelek különleges célú gazdasági egységekre történő átruházásával 2010 decemberében, majd ezt követően a BIC vevőként lehetőséget kért arra, hogy további hiteleket adhasson vissza az államnak annak érdekében, hogy teljesíteni tudja a [110-150] %-os hitel-betét arányt.
(271)
A Bizottság megállapítja, hogy a további visszatérítési lehetőségek védelmet biztosítanak a BIC számára a romló gazdasági helyzet kockázataival szemben. A további „nemteljesítések” minden valószínűség szerint a gazdasági helyzet romlását tükröznék, így a teljes banki ágazatra hatással lennének. A BIC jogosultsága a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására versenytorzító hatású, és egyetlen másik bank sem jut ilyen lehetőséghez. Ennélfogva a hitelek visszaadásának végső határideje […]. E tekintetben a Bizottság üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a […] határidőt.
6.3.4. Következtetés
(272)
Amennyiben pontosan végrehajtják az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység hosszú távú életképességét helyreállították, hogy megvalósul a megfelelő tehermegosztás, és hogy a verseny indokolatlan torzulásait megfelelő módon korlátozó intézkedéseket hoznak. A Bizottság ennélfogva a szerkezetátalakítási közleménnyel összhangban lévőnek nyilvánítja a 2012. januári szerkezetátalakítási tervet.
6.3.5. Ellenőrzés
(273)
A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Portugáliának e határozat napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz.
7. Következtetés
(274)
A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtotta a 6.1.2., „A támogatás mértékének vizsgálata” című pontban felsorolt állami támogatásokat. Ezek a támogatások azonban a határozatban figyelembe vett további támogatási intézkedésekkel együtt összeegyeztethetőnek minősülnek, amennyiben az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat végrehajtják,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Portugália által nyújtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek:
i.
a CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek;
ii.
a CGD által az államosítás után és az értékesítés előtt a BPN-nek - állami kezességvállalással vagy anélkül - biztosított hitelek és likviditási hitelkeretek;
iii.
könyv szerinti értéken történő eszközátruházás a BPN-ről a különleges célú gazdasági egységekre az értékesítés előtt és után;
iv.
az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója;
v.
a BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára a CGD-től igényelt likviditási hitelkeretek;
vi.
a BIC joga a(z) […] bázispontnál magasabb árképzésű betétek államra történő átruházásához vagy ahhoz, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól; valamint
vii.
a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra.
(2) Az 5.2. szakaszban meghatározott kötelezettségvállalásokra való tekintettel az (1) bekezdésben meghatározott támogatási intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal.
2. cikk
Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Portugália értesíti a Bizottságot az e határozatban foglaltaknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseiről. Portugália továbbá a határozat keltétől számított fél év elteltével kezdődően részletes jelentéseket nyújt be a megfelelés érdekében tett intézkedésekről.
3. cikk
E határozat címzettje a Portugál Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 27-én.