KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 20. april 2011
om den statsstøtte C 19/09 (ex N 64/09), som Danmark har til hensigt at yde til omstruktureringen af TV2 Danmark A/S
(meddelt under nummer K(2011) 2614)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/109/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger
og ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Den 4. august 2008 meddelte Kommissionen Danmark, at den havde besluttet ikke at gøre indsigelse mod den redningsstøtte, som skulle ydes TV2 Danmark A/S i form af en kreditfacilitet på i alt 1 000 mio. DKK (i det følgende benævnt »beslutningen om redningsstøtte«) (3). Ifølge denne beslutning var den planlagte støtte forenelig med EF-traktatens artikel 87, stk. 3), litra c), nu artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og især med reglerne i »Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (4) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
(2)
Ifølge beslutningen om redningsstøtte og rammebestemmelserne skulle der forelægges Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller bevis på, at lånet var tilbagebetalt fuldt ud senest seks måneder, efter at redningsstøtteforanstaltningen var blevet godkendt, dvs. senest den 4. februar 2009.
(3)
Den 4. februar 2009 anmeldte Danmark i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu artikel 108, stk. 3, i TEUF, en omstruktureringsplan for TV2 Danmark A/S til Kommissionen.
(4)
Ved brev af 2. juli 2009 meddelte Kommissionen Danmark, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, nu artikel 108, stk. 2, i TEUF, over for støtteforanstaltningen.
(5)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (5). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.
(6)
Kommissionen modtog følgende bemærkninger fra interesserede parter.
-
1.10.2009
TDC A/S og You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jørgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (støttemodtager)
-
2.10.2009
MTG Viasat (som fremsendte yderligere bilag ved brev af 15. oktober 2009)
-
2.10.2009
Forenede Danske Antenneanlæg
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd og SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Danmark den 27. oktober 2009. De forsinkede bemærkninger fra Telia Stofa blev videresendt til Danmark den 30. november 2009. Danmark fik lejlighed til at reagere på dem, og Kommissionen modtog Danmarks bemærkninger i to breve, der berørte forskellige aspekter af bemærkningerne fra tredjeparter: ved brev fra den danske regering af 29. januar, som blev modtaget via Den Faste Repræsentation og registreret den 23. febr uar 2010, og ved brev af 29. marts 2010, som blev registreret den 30. marts, mens de respektive bilag til dette brev senere blev registreret den 14. april 2010. Den 8. juni 2010 fremsendte den danske regering yderligere oplysninger om vedtagelsen af en ny mediepolitisk aftale 2011-2014.
(8)
Den 9. juni 2010 fremsendte TV2 Danmark A/S et informationsmemorandum vedrørende salget af TV2's sendenet.
(9)
Kommissionen holdt et møde med støttemodtageren TV2 Danmark A/S den 8. juni 2010. Som opfølgning på mødet tilsendte Kommissionen Danmark en række spørgsmål den 30. juni 2010, som Danmark besvarede den 9. juli 2010.
(10)
Viasat fremsendte yderligere oplysninger ved e-mail af 26. maj 2010 og ved breve registreret den 1. juni 2010 og den 6. juli 2010.
(11)
Kommissionen tilsendte Danmark yderligere spørgsmål den 23. og den 28. juli 2010, som Danmark besvarede den 17. august 2010. Kommissionen holdt et møde med Danmark den 14. september 2010, hvorefter Danmark fremsatte yderligere bemærkninger den 15. oktober 2010.
(12)
Den 22. december 2010 fremsendte Viasat yderligere oplysninger. Den 7. februar 2011 fremsendte SBS yderligere oplysninger til Kommissionen.
(13)
Den 14. januar 2011 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til Danmark, som svarede ved brev af 3. februar 2011. Danmark anmodede om et yderligere møde ved brev af 28. januar 2011. Dette møde fandt sted den 7. februar 2011. Der blev fremsendt yderligere oplysninger den 24. februar 2011.
(14)
Efter anmodning fra de danske myndigheder blev der holdt et yderligere møde den 4. marts 2011. Danmark fremsendte siden yderligere oplysninger ved breve, som blev registreret den 11. marts 2011, 17. og 18. marts samt 6. og 14. april 2011. Ved brev af 11. marts 2011 meddelte Danmark Kommissionen, at dele af omstruktureringsplanen (det såkaldte TV2-alene-kort, som beskrevet nærmere nedenfor) ikke vil blive gennemført. Danmark fremsendte den 17. og 18. marts samt 6. og 14. april 2011 ændrede finansielle oplysninger, der tager højde for denne ændring.
(15)
Det skal desuden bemærkes, at Viasat Broadcasting UK Ltd den 24. marts 2009 anlagde sag ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans (nu Retten) med påstand om annullation af beslutningen om redningsstøtte (6). Desuden anmodede Viasat Broadcasting UK Ltd den 15. maj 2009 Kommissionen om at indlede en procedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med henblik på at tilbagekalde beslutningen om redningsstøtte (7). Disse andragender vedrører en anden beslutning og forhindrer ikke Kommissionen i at tage stilling til omstruktureringsplanen. Den pågældende retssag blev dog udsat ved kendelse af 17. maj 2010, indtil Kommissionen har vedtaget en endelig afgørelse i omstruktureringssagen (8).
(16)
Den 14. december 2009 indgav MTG/Viasat en klage med påstand om, at Danmark overtræder bl.a. artikel 106 og 102 i TEUF ved at indføre brugergebyrer for TV2.
II. STØTTEMODTAGEREN: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S blev stiftet i 2003 som et aktieselskab, der ejes 100 % af den danske stat. Virksomheden overtog aktiviteterne fra den selvejende offentlige institution TV 2, som blev oprettet i 1986. TV2 Danmark A/S har interesser i flere forskellige virksomheder, bl.a. helejede datterselskaber, associerede virksomheder, joint ventures og minoritetsandele. TV2 Danmark A/S (i det følgende benævnt »TV2«) er moderselskab i TV2-koncernen og driver den offentlige tv-kanal TV2 (også benævnt hovedkanalen senere i teksten).
(18)
Nuværende forretningsmodel: TV2-hovedkanalen blev tidligere finansieret gennem tv-licensafgifter og reklameindtægter. Selv om de regionale kanaler stadig delvis finansieres på denne måde, ophørte hovedkanalen imidlertid med at blive finansieret gennem tv-licensafgifter i juli 2004, hvorefter den kun finansieres gennem reklameindtægter. Disse reklameindtægter udgør i dag hovedkanalens eneste indtægtskilde, hvis der ses bort fra overskud fra de kommercielle kanaler. TV2 har i dag ikke ret til at opkræve abonnementsbetaling for sin hovedkanal.
(19)
Public service-forpligtelser: TV2 har i henhold til § 38 a., stk 1, i den danske lov om radio- og fjernsynsvirksomhed en public service-forpligtelse. Heri hedder, at »public service-programvirksomhed(en) skal udøves over for hele befolkningen efter de i § 10 nævnte principper«. Disse overordnede forpligtelser kompletteres af mere detaljerede beskrivelser i public service-tilladelsen og tillæggene hertil.
(20)
Kommissionen accepterede (9), at TV2's hovedkanal opfylder en public service-forpligtelse, hvilket blev stadfæstet af Retten (10). TV2's public service-virksomhed tegner sig for mere end […] (11) af TV2's omkostninger (12).
(21)
TV2's hovedkanal har desuden en public service-forpligtelse til at sende regionale programmer i henhold til punkt 2.5 i TV2's public service-tilladelse (13). Det regionale indhold produceres af de regionale TV2-virksomheder. De otte regionale virksomheder er uafhængige af TV2. De er reguleret ved § 31 ff. i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed (14). Til hver enkel virksomhed er der knyttet et repræsentantskab, der er sammensat med en alsidig repræsentation for det regionale kultur- og samfundsliv. TV2 kan ikke være medlem af disse repræsentantskaber. De regionale virksomheder skal i henhold til § 31 ff. i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed udøve public service-virksomhed, og de skal ved programlægningen lægge vægt på tilknytning til regionen. Deres aktiviteter finansieres primært gennem licensmidler (15). TV2 har en forpligtelse til at sende disse regionale programmer i »vinduer« i TV2's normale programflade (16). TV2 har ingen indflydelse på det valgte tv-format med henblik på f.eks. at sikre sammenhæng i forhold til de generelle TV-programmer på hovedkanalen. TV2 sender reklamer mellem de nationale og de regionale programmer, som er rettet mod det regionale marked, og modtager reklameindtægterne.
(22)
Must carry-forpligtelse: I henhold til § 6 i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed gælder for hovedkanalen en såkaldt must carry-bestemmelse, som betyder, at distributører af fællesantenneanlæg (SMTV) (inklusive kommercielle kabeldistributører) skal give adgang til de kanaler, der er nævnt i bestemmelsen (dvs. TV2 og DR), i alle deres pakker (17).
TV-distributører, der anvender satellit som distributionsplatform, var ikke forpligtede til at indkludere TV2-hovedkanalen i programpakkerne, men valgte alligevel at gøre det, idet kanalen er meget populær (18).
(23)
Fjernsynsdistribution i Danmark: Fjernsyn i Danmark distribueres på fem forskellige måder på basis af alternative måder at modtage tv-signalet på. Der er distribution via kabel (distributør YouSee og Stofa), fællesantenneanlæg (SMTV, lokal kabeldistribution), distribution via parabolantenne (Viasat og Canal Digital), distribution via bredbånd (IPTV) og jordbaseret distribution. Det analoge jordbaserede signal blev slukket den 1. november 2009, og de danske jordbaserede tv-signaler blev digitaliseret. Selskabet Boxer vandt udbuddet om at blive den kommercielle gatekeeper og har ansvaret for transmissionen af abonnementsbaserede kanaler gennem det jordbaserede netværk. TV2-hovedkanalen er i øjeblikket alment tilgængelig (»Free to air« - FTA) uden abonnementsafgifter (19).
(24)
TV2's aktiviteter: TV2 er primært aktiv inden for fjernsynsvirksomhed og salg af tv-reklamer. TV2 erhverver og sælger også audiovisuelle rettigheder på internationale markeder (f.eks. EM 2008 eller De Olympiske Lege), som kanalen selv kan udnytte eller videresælge. TV2 opererer næsten udelukkende på tv-transmissionsmarkedet og andre mediemarkeder i Danmark. Sammen med Danmarks Radio, som er en offentlig virksomhed, der udelukkende finansieres ved hjælp af tv-licens, og som driver to public service-kanaler, er TV2-hovedkanalen den største tv-kanal.
Hovedkanalen TV2 konkurrerer i øjeblikket på tv-reklamemarkedet med f.eks. Viasat-kanalerne TV3 og TV3+. Viasat ejes af den svenske koncern Modern Times Group A/S (MTG), som også er distributør i satellitsegmentet. TV2 konkurrerer også med SBS A/S, som ejes af det tyske ProSiebenSat, om reklameindtægter. TV2's betalings-tv-kanaler som f.eks. TV2 Zulu og TV2 Charlie konkurrerer med andre kommercielle kanaler på engrosdistributionsmarkedet for betalings-tv-pakker.
(25)
Kommercielle aktiviteter: TV2 driver en række kommercielle kanaler, som falder uden for public service-opgaven, såsom TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film og TV2 News. TV2 ejer ligeledes 50 % af TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie og TV2 News finansieres gennem indtægter fra abonnementer og reklamer, mens TV2 Film udelukkende finansieres gennem abonnementer.
(26)
Som erkendt af Danmark (20) og TV2 Danmark A/S samt konkurrenten Viasat (21), er driften af hovedkanalen en grundlæggende forudsætning for opnåelsen af de indtægter, der genereres af de kommercielle kanaler.
(27)
TV2 har siden 2001, jf. bekendtgørelse nr. 740 (22), været forpligtet til at foretage regnskabsmæssig adskillelse mellem sine kommercielle aktiviteter og public service-aktiviteter. Regnskaberne kontrolleres af eksterne revisorer.
(28)
Anden virksomhed: TV2 Danmark A/S ejer desuden flere datterselskaber og har flere tv-relaterede joint ventures, bl.a. inden for programindhold og radio, og havde tidligere også et sendenet (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M og Fordelingsnet) sammen med DR. Ifølge oplysningerne fra Danmark er Broadcast Service Denmark den førende tv-udbyder, når det gælder planlægning, etablering og drift af sendenet. Sendenettet var ejet i fællesskab af Danske Radio og TV2 direkte eller gennem fællesejede partnerskaber (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 har imidlertid som led i omstruktureringen solgt sine aktier i sendenettet.
(29)
Nationale konkurrencesager vedrørende TV2: Kommissionen bemærker, at de danske konkurrencemyndigheder er i færd med at undersøge TV2's adfærd på reklamemarkedet. Den 21. december 2005 fandt Konkurrencerådet i sin afgørelse, at TV2 havde overtrådt artikel 102 i TEUF og de tilsvarende danske lovgivningsbestemmelser ved at anvende loyalitetsskabende rabatter på reklamemarkedet. Denne afgørelse blev ophævet af Konkurrenceankenævnet den 1. november 2006, men senere stadfæstet ved Østre Landsrets dom af 22. juni 2009. Sidstnævnte dom blev appelleret til Højesteret, som stadfæstede Landsrettens dom den 18. marts 2011. Sagen følger efter en tidligere sag fra 29. november 2000, hvor Konkurrencerådet fandt, at TV2's rabatter i 2000 udgjorde misbrug af dominerende stilling.
III. ANDRE VERSERENDE SAGER, SOM INVOLVERER TV2
(30)
Den offentlige støtte til TV2's virksomhed forud for TV2's omdannelse til et aktieselskab og den efterfølgende rekapitalisering af TV2 var genstand for Kommissionens beslutninger af henholdsvis 19. maj 2004 og 2. februar 2005 (23). I den førstnævnte beslutning påbød Kommissionen tilbagesøgning af et beløb på 628,1 mio. DKK i uforenelig støtte til TV2. Danmark tilbagesøgte støtten fra støttemodtageren med renter og inddrev et beløb på 1 050 mio. DKK fra TV2. I den anden beslutning blev der ikke rejst indsigelse mod rekapitaliseringen, som bestod i et kapitalindskud på 440 mio. DKK og konvertering af lån på 394 mio. DKK til aktier, og som blev fundet forenelig med fællesmarkedet.
(31)
Den 22. oktober 2008 annullerede Retten Kommissionens beslutning om tilbagesøgning (24). Den 24. september 2009 (25) afsagde Retten en kendelse vedrørende beslutningen om rekapitalisering, hvori den fastslog, at det er ufornødent at træffe afgørelse, eftersom beslutningen om rekapitalisering - der var baseret på beslutningen om tilbagesøgning - var baseret på præmisser, som ikke længere var til stede, hvorfor der ikke længere var grundlag for en sådan beslutning. Retten fandt, at de to beslutninger udgør to aspekter af samme sag.
(32)
Kommissionens undersøgelser i ovennævnte sag har fundet sted parallelt med behandlingen af denne sag. Kommissionens afgørelse i ovennævnte sag vil blive vedtaget samtidigt med nærværende afgørelse.
IV. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
1. Forholdene omkring den oprindelige omstruktureringsplan
(33)
Som anført i Kommissionens beslutning om godkendelse af redningsstøtten på 1 000 mio. DKK havde TV2 Danmark alvorlige likviditetsproblemer i 2008 som følge af omfattende investeringer, særlig i forbindelse med radiovirksomhed, lavere reklameindtægter end forventet og større renteudgifter. Disse likviditetsbehov kunne ikke dækkes ved at skaffe de nødvendige lån fra private långivere (banker). Efter beslutningen om redningsstøtte anmeldte Danmark en omstruktureringsplan inden for den seks måneders frist, der er fastsat i rammebestemmelserne.
(34)
Omstruktureringsplanen, der blev anmeldt til Kommissionen den 4. februar 2009, var et resultat af en aftale mellem et stort flertal af de danske politiske partier om et tillæg til den mediepolitiske aftale 2007-2010, som blev offentliggjort den 9. januar 2009.
(35)
I anmeldelsen af 4. februar 2009 anmeldte Danmark en række omstruktureringsstøtteforanstaltninger, eftersom de likviditets- og gældsproblemer, som blev identificeret i Kommissionens beslutning om redningsstøtte, ifølge Danmark stadig bestod. Disse problemer var grunden til, at TV2 Danmark A/S blev betragtet som kriseramt virksomhed i rammebestemmelsernes forstand (26), hvilket Kommissionen i åbningsbeslutningen ikke havde nogen grund til at afvige fra, og hvilket ifølge Danmark stadig er tilfældet, selv efter den redningsstøtte, TV2 modtog. Det fremgår klart af oplysningerne i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (27).
(36)
Senere i forløbet og især som reaktion på bemærkningerne fra tredjeparter fremlagde Danmark en yderligere opdateret PWC-undersøgelse af TV2's finansielle situation. De ajourførte data er gengivet i nedenstående tabel (28).
Udviklingen i nøgletallene for TV2 Danmark A/S
(mio. DKK)
2006
2007
2008
2009
Resultat før skat
142
- 213
18
-28
Omsætning
1 980
2 251
2 206
2 029
Netto cash flow
79
- 550
-73
-60
Rentebærende nettogæld
232
564
622
659
Nettorenteudgifter
10
19
41
31
Nettoaktivværdi
815
598
616
601
Ifølge Danmark skyldes TV2's problemer bl.a. en stadig mere urentabel public service-kanal (29) uden en bæredygtig forretningsmodel og med tab som følge af fejlslagne investeringer.
(37)
Tab: TV2 Danmark A/S havde betydelige tab i 2007 (214 mio. DKK, egenkapitalforrentning -36 %) som følge af lavere reklameindtægter end budgetteret i kombination med en række fejlinvesteringer (især TV2 Radio). I slutningen af marts 2008 pegede prognosen over de finansielle resultater desuden i retning af endnu et underskud før skat på […] mio. DKK, selv om prognosen blev anset for at være meget følsom over for udviklingen på reklamemarkedet. Selskabet havde også tab i 2009.
(38)
Omsætning/markedsandel: TV2's hovedkanal har tabt markedsandele i årene, inden der blev ydet redningsstøtte, og frem til i dag. Fjernelsen af TV2's historiske forretningsmæssige fordel ved overgangen fra analogt jordbaseret tv til jordbaseret digital-tv har siden november 2009 skabt mere lige distributionsmuligheder. Ophævelsen af must carry-forpligtelsen (se betragtning 52 nedenfor) forventes også at føre til tab af yderligere markedsandele. Fra 2003 til 2009 var den »kommercielle« markedsandel for TV2's hovedkanal (21-50-årige, som økonomisk set udgør den mest interessante seergruppe) allerede faldet med 19 % fra 56,2 % til 45,6 % (30). Den kommercielle markedsandel for TV2's hovedkanal forventes […]% i 2013 (31).
(39)
Stigende gæld/negativ cash flow/rentebyrder: Som det fremgår af ovenstående tabel steg TV2 Danmark A/S's rentebærende nettogæld vedholdende fra 232 mio. DKK i 2006 til 622 mio. DKK i 2008 (inden sendenettet reelt blev frasolgt og det meste af gælden indfriet var den rentebærende nettogæld budgetteret til […] mio. DKK i 2010). Tabellen viser desuden, at TV2 Danmark A/S havde en negativ cash flow, stigende gæld, stigende rentebyrder og faldende nettoaktivværdi i perioden fra 31. december 2006 til 31. december 2009.
(40)
Analyse af best case-scenario/worst case-scenario: Den oprindelige omstruktureringsplan indeholder et grundscenario, et worst case-scenario og et best case-scenario med følsomhedsberegninger. Den bygger på markedsprognoser, som ligger uden for selskabets regi (opstillet af PricewaterhouseCoopers). Scenarierne omfatter prognoser for BNP-vækst i faste priser, på basis af hvilke der opstilles skøn over væksten (eller tilbagegangen) i tv-reklamemarkedet, der sammen med prognoser over markedsandele bruges til at opstille prognoser over TV2's reklameindtægter. I grundscenariet er der en beskeden vækst i BNP ([…]% for 2009 og 2010, […]% for 2011 og […]% for 2012). Ifølge prognoserne ville der være […] i tv-reklamemarkedet i perioden 2009-2012 fra […] mio. DKK til […] mio. DKK i den periode ([…]%). Det pessimistiske scenario omfatter en mindre positiv BNP-vækst i faste priser (nulvækst i 2009 og 2010 og en stigning på […] % og […]% i henholdsvis 2011 og 2012) og [….] i reklameudgifterne fra […] mio. DKK i 2009 til […] mio. DKK i 2012 ([…]%). Det optimistiske scenario er baseret på en lidt større vækst i BNP end grundscenariet og dermed en lille stigning i tv-reklamemarkedet fra […] mio. DKK i 2009 til […] mio. DKK i 2012 ([…]%). I kombination med et forventet tab af markedsandele skønnedes TV2's reklameindtægter at […] med […]%, […]% og […]% i henholdsvis grundscenariet, stress-scenariet og det optimistiske scenario i perioden 2009-2012 svarende til […] på […]%, […]% og […]%.
(41)
TV2's reklameindtægter er i (geometrisk) gennemsnit steget med 1,9 % i perioden 1999-2009 med en standardafvigelse på 12 % (32). I betragtning af den konjunkturfølsomhed, som præger TV2's reklameindtægter, og de generelle økonomiske udsigter på vurderingstidspunktet, kan disse PWC-prognoser for perioden 2009-2012 ikke afvises som værende urimelige.
(42)
PWC-rapporten blev opdateret i september 2009 for at tage højde for de seneste forventninger til reklameindtægter og lagde op til et værre scenario end forventet i grundscenariet (33). Tv-reklamemarkedet faldt i 2009 med 18,7 % sammenlignet med 2008 (34). TV2's reklameindtægter faldt med 4 % i 2008 (fra 1 667 mio. DKK til 1 597 mio. DKK) og yderligere 24 % i 2009 (fra 1 597 mio. DKK til 1 220 mio. DKK) (35).
(43)
Danmark gør gældende, at TV2's vanskeligheder skyldes gæld som følge af omfattende investeringer i de foregående år, usikkerhed omkring udfaldet af den verserende statsstøttesag vedrørende TV2 og ikke mindst en forretningsmodel for public service-kanalen, der udelukkende er baseret på reklameindtægter. Særlig radioaktiviteterne har medført betydelige tab siden opstarten i 2007. I april 2008 blev det besluttet at indstille radiodriften.
(44)
Mangel på ekstern finansiering fra bankerne: Omstruktureringsplanen tager hensyn til den tvivl, der næres af selskabets bankforbindelser med hensyn til hovedkanalens nuværende forretningsmodel og med hensyn til udfaldet af de igangværende sager om tidligere statsstøtte til TV2. Omstruktureringsplanen begrænser bankernes risikoeksponering over for TV2 gennem yderligere reduktioner af de løbende låne- og kreditfaciliteter. Danmark har dokumenteret, at selskabets vigtigste bankforbindelse, […], den 22. april 2009 efter offentliggørelsen af selskabets regnskaber, ønskede at begrænse sin låne- og kreditfacilitet til selskabet (36).
(45)
TV2 havde vanskeligheder med at få belånt sin ejendom i Odense og meddelte, at ikke kun bygningernes værdi, men også det mulige lånebeløb var faldet (37). TV2 endte med at opnå et lån på 80 mio. DKK fra Nordea bank, hvilket var lavere end forventet. Danmark fremsendte senere opdaterede oplysninger vedrørende bankernes manglende interesse i at yde kommercielle lån. Af disse oplysninger fremgår, at ingen af de banker, der blev taget kontakt til ([…], […], […] og […]), fandt, at TV2 var kreditværdig. Dette skyldtes forventningerne til udviklingen på reklamemarkedet, som er TV2's eneste indtægtskilde. Der blev sat spørgsmålstegn ved TV2's indtjeningsevne, samtidig med at verserende retssager blev betragtet som et yderligere risikoelement (38).
2. Beskrivelse af den oprindelige omstruktureringsplan og ændringerne i den
(46)
Den anmeldte omstruktureringsplan for TV2 er gældende i perioden fra 4. februar 2009 til 31. december 2012. Den havde til formål at rette op på TV2's forretningssvagheder, særlig den alt for store vægt på kortfristet gæld på TV2's balance og en forretningsmodel for public service-kanalen, som ikke skønnedes at være bæredygtig på grund af selskabets totale afhængighed af finansiering via konjunkturfølsomme reklameindtægter. Omstruktureringsplanen bestod af følgende fem hovedkomponenter: i) finansiel omstrukturering med virkning for balancen, ii) operationel omstrukturering, iii) ny finansiering af public service-kanalen TV2, med indførelse af en ny forretningsmodel, iv) støtteforanstaltninger og v) kompenserende foranstaltning(er).
(47)
De finansielle omstruktureringsforanstaltninger skulle hovedsagelig bestå af følgende fire elementer: Salg af 50 % ejerskabsinteresser i sendenettet BSD (39), belåning af selskabets ejendom i Odense (Kvægtorvet), der ventedes at give […] mio. DKK, udsættelse og nedjustering af planlagte kapitalinvesteringer og frasalg af mindretalsinteresser i visse virksomheder, der er aktive i tilgrænsende mediesektorer, […], Momondo, […] og […]. Disse foranstaltninger ventedes at bringe provenuet op over […] mio. DKK, hvoraf en del skulle anvendes til at begrænse den kortfristede låneoptagelse.
(48)
De operationelle omstruktureringsforanstaltninger supplerer de omkostningsbegrænsende foranstaltninger til en værdi af 280 mio. DKK, som allerede blev iværksat i 2008, og omfatter lukning af East Production, som integreres i TV2, lukning eller begrænsning af TV2's interesser i […] og yderligere omkostningsbesparelser til et beløb af 40 mio. DKK. Desuden har TV2 efter anmeldelsen haft held med at indføre yderligere omkostningsbesparelser i en plan, der blev vedtaget den 30. marts 2009, som omfatter begrænsninger af kapitalinvesteringerne i 2009 med et beløb på 30 mio. DKK, samt yderligere fortsatte nedskæringer i omkostningerne til i alt 97 mio. DKK (40).
(49)
En ny finansieringsforanstaltning (brugerbetaling) (41) skal skabe et bredere grundlag for stabil indkomst for public service-kanalen TV2. Principbeslutningen herom blev truffet ved en aftale indgået mellem de største politiske partier den 9. januar 2009 om ændring af den mediepolitiske aftale for 2007-2010.
(50)
Opkrævning af abonnementsafgifter: For at sikre hovedkanalen en økonomisk bæredygtig forretningsmodel får TV2 mulighed for at indføre brugerbetaling, dvs. abonnementsafgifter, til finansiering af public service-kanalen fra 1. januar 2012. TV2 vil desuden stadig have reklameindtægter.
(51)
Afgifterne vil blive opkrævet af distributørerne på slutbrugerniveau. Den afgift, der skal betales af den endelige forbruger, vil ikke blive fastsat af regeringen, men aftales via normale kommercielle forhandlinger mellem TV2 og distributørerne (dvs. for DTT Boxer). TV2 forventer, at den månedspris, som TV2 vil opkræve af distributøren, vil ligge på omkring 10-12 DKK (ekskl. moms) pr. husstand (42). Udsættelsen til 2012 har til formål at give husstande, der i dag er udstyret med MPEG 2-teknologiudstyr, som kan modtage »free-to-air« digitalt jordbaseret tv (DR1, DR2 og TV2), tid til at skifte over til udstyr i MPEG 4-format. Danmark forventer, at man ved at indføre dette element i omstruktureringsplanen vil kunne genoprette TV2's levedygtighed på lang sigt. TV2 forventer en nettostigning på […] mio. DKK i indtægterne fra brugergebyrerne i 2012 (43).
(52)
Der vil ikke blive vedtaget nogen lov, som tvinger distributørerne til at inkludere TV2 i deres pakker. Tværtimod vil den eksisterende »must carry«-forpligtelse blive ophævet ved indførelsen af brugergebyrer (44). Det fremgår således af kapitel 6, § 38 a, stk. 2, i den nuværende lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, at såfremt kulturministeren giver TV2 tilladelse til at opkræve brugergebyrer, ophører TV2's must carry-status med at eksistere. Dvs. at must carry-forpligtelsen automatisk bortfalder med indførelsen af brugerbetaling. Det forventes, at TV2-hovedkanalen i praksis vil blive udsendt via kabelnet og antenneforeninger på samme måde som i dag. Pakkestrukturen vil muligvis blive ændret af distributørerne, således at TV2 kan komme til at erstatte en eksisterende betalingskanal.
(53)
Der blev oprindeligt forudset undtagelser fra muligheden for at opkræve brugerbetaling, og det var planen, at TV2 ikke skulle opkræve gebyrer hos slutbrugere, der ikke har adgang til andre betalings-tv-kanaler (det såkaldte TV2-alene-kortsystem). Dette ville have været ensbetydende med, at slutbrugere, som kun havde adgang til free-to-air-kanaler, stadig ville kunne se TV2 uden at skulle betale for kanalen. Denne mulighed, der var nævnt i et udkast til forslag fra Kulturministeriet af 18. november 2010, vil dog ikke blive ført ud i livet. TV2 vil følgelig fra 2012 opkræve betaling hos alle slutbrugere, der ønsker at modtage TV2, for public service-kanalen. Adgang til at opkræve slutbrugergebyrer kræver en ændring af TV2's tilladelsesbetingelser, der vil blive gennemført af Kulturministeriet.
(54)
De oprindeligt anmeldte støtteforanstaltninger: Følgende tre støtteforanstaltninger til et beløb på 1 375 mio. DKK havde som oprindeligt anmeldt til formål at ledsage omstruktureringen:
-
300 mio. DKK i form af ansvarlig indskudskapital
-
udstedelse af en garanti for salget af sendenettet til et forventet beløb på 475 mio. DKK og
-
en midlertidig kreditfacilitet på 600 mio. DKK i første omgang, hvis TV2 Danmark A/S ikke er i stand til at sikre sig ekstern finansiering.
(55)
Danmark meddelte, at renter og garantigebyrer ville være de samme som for en sund virksomhed. Disse foranstaltninger blev aldrig iværksat. Nærmere oplysninger findes i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (45).
(56)
Redningsstøtten i form af en kreditfacilitet på 1 000 DKK, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 4. august 2008, finder fortsat anvendelse.
(57)
Danmark fremsendte oplysninger om omstruktureringsomkostningerne og fremlagde i den forbindelse to forskellige beregningsmuligheder. Danmark fremfører for det første, at omstruktureringen af TV2 er en finansiel omstrukturering, hvor det er omkostningerne til afhjælpning af likviditetsmangelen, der er omstruktureringsomkostningerne, dvs. omkostningerne til at sikre levedygtighed på lang sigt. Danmark finder, at disse omkostninger, uanset hvilke omkostninger der bliver tale om, vil være blevet dækket fuldt ud af TV2. Danmark går nemlig ud fra, at alle støtteforanstaltningerne på tidspunktet for Kommissionens afgørelse enten ikke vil være blevet gennemført eller tilbagebetalt fuldt ud (46). Danmark fremfører desuden, at i det særlige tilfælde med TV2's omstrukturering bør omkostningsbesparelser også kunne accepteres som omstruktureringsomkostninger, eftersom omkostningsbesparelserne ikke kun har til formål at øge konkurrenceevnen, men også - set fra et rent kommercielt synspunkt - at sikre TV2's finansielle levedygtighed (47). Alternativt ville en mere klassisk beregning af omstruktureringsomkostningerne, hvor omkostningsbesparelserne ikke medregnes, føre til, at der fokuseres på de ekstraordinære engangsomkostninger, som Danmark sætter til […] mio. DKK for transaktionsomkostninger i forbindelse med sendenettet, omkostningerne ved overgangen til betalings-tv (brugergebyrer), udgifter til advokater og konsulentbistand samt omkostninger i forbindelse med opsigelse af ansættelseskontrakter (48).
(58)
Som kompenserende foranstaltning forpligtede TV2 sig oprindeligt til ikke at åbne nye tv-kanaler i hele omstruktureringsperioden, dvs. frem til 31. december 2012. Danmark påpeger, at det udgør et offer for selskabet, eftersom nye kanaler kunne gøre TV2 mindre afhængig af reklameindtægter. I den digitaliserede verden tilbydes seerne i stadigt større udstrækning nichekanaler, og TV2 påpeger, at konkurrenterne er i gang med at åbne nye kanaler.
(59)
Hvad angår varigheden af den omstruktureringsplan, som blev anmeldt frem til den 31. december 2012, bemærkede de danske myndigheder, at det vil være i TV2's interesse, hvis hele statsstøtten erstattes på et tidligere tidspunkt, således at omstruktureringsperioden måske vil kunne bringes til ophør på et tidligere tidspunkt (49).
3. Den videre udvikling i omstruktureringsprocessen
(60)
Som nævnt i omstruktureringsplanen solgte TV2 den 30. september 2010 sit sendenet til det svenske selskab Teracom AB, som ejer Boxer. TV2's provenu fra salget er på omkring 640 mio. DKK før skat, som er anvendt til at nedbringe TV2's gæld.
(61)
TV2 var også i stand til at belåne sin ejendom i Odense, men med et mindre lån end oprindeligt forudset. I stedet for […] mio. DKK opnåede TV2 kun et lån på 80 mio. DKK.
(62)
Den 4. oktober 2010 tilbagebetalte TV2 alle sine træk på den midlertidige kreditfacilitet, som Kommissionen havde godkendt i sin beslutning om redningsstøtte. TV2 havde i alt trukket 223 mio. DKK på redningsstøttefaciliteten. TV2 havde ved udgangen af 2008, dvs. i de seks måneder, hvor der blev ydet redningsstøtte, trukket 208 mio. (50). På baggrund af salget af sendenettet, der blev en større succes end vurderet i omstruktureringsplanen, fremsendte Danmark følgende ændrede tal for TV2's finansielle situation (baseret på abonnering på hovedkanalen) (51).
(mio. DKK)
Realiseret
2009
Skøn
2010
Prognose
2011
Prognose
2012
Prognose
2013
Indtægter
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Udgifter
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
EBIT
-2
25
[…]
[…]
[…]
Overskud før skat af fortsatte aktiviteter
-28
42
[…]
[…]
[…]
Overskud før skat af opgivne aktiviteter
1
397
[…]
[…]
[…]
Overskud efter skat
-14
353
[…]
[…]
[…]
Egenkapital ved årets udgang
601
952
[…]
[…]
[…]
Rentebærende nettogæld ved årets udgang
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
Den 13. oktober 2010 tilbød […] at stille yderligere kreditfaciliteter til rådighed for TV2 til en værdi af […] mio. DKK. Dette vil forhøje TV2's langfristede faciliteter i […] fra […] til […] mio. DKK (52). Tilbuddet er underlagt følgende to betingelser:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
TV2 forventer på dette grundlag at råde over finansielle faciliteter i en størrelsesorden på omkring […]-[…] mio. DKK frem til udgangen af 2012. Disse faciliteter består af […]-[…] mio. DKK og de yderligere eksterne kreditfaciliteter på […] mio. DKK (53).
(65)
Danmark fremsendte ligeledes oplysninger om TV2's kapitalstruktur. På grund af problemerne med at skaffe ekstern finansiering, der igen skyldes den usikkerhed, der er med hensyn til de verserende retssager og TV2's forretningsmodel, som er følsom over for reklameindtægter, fremførte Danmark, at TV2 bør være mindre baseret på gæld end egenkapital. Kommissionen konstaterer da også, at TV2's egenkapitalfinansiering afviger meget fra sammenlignelige selskabers.
(66)
Mere specifikt kan kapitalstrukturen vurderes på grundlag af soliditetsgraden opgjort som den bogførte egenkapital i forhold til den samlede balancesum. PWC (Danmarks økonomiske konsulent) påviser, at den gennemsnitlige soliditetsgrad (medianen) for sammenlignelige selskaber er på ca. […]% ([…]%) ved udgangen af 2009 (54). Den gennemsnitlige soliditetsgrad for sammenlignelige selskaber ligger væsentlig under det niveau, som TV2 forventes at nå op på i slutningen af omstruktureringsperioden. Efter frasalg af sendenettet ligger TV2's solvensgrad på […]% i 2010. Den forventes at ligge på […] % ved udgangen af 2011 og […]% ved udgangen af 2012. Ifølge de seneste prognoser, der er fremsendt af TV2, bør gældsraten (forholdet mellem den rentebærende nettogæld og EBITDA) være ca. […] ved udgangen af 2010, […] ved udgangen af 2011 og […] i 2012. Den gennemsnitlige gældsrate (median) i et udsnit af sammenlignelige virksomheder ligger på […] ([…]) ved udgangen af 2009 (55).
4. De nye finansielle parametres virkninger for den anmeldte omstruktureringsplan
(67)
Danmark bekræftede, at ingen af de tre oprindeligt foreslåede støtteforanstaltninger i omstruktureringsplanen nogensinde er blevet iværksat, men at Danmark afventede Kommissionens afgørelse i overensstemmelse med standstill-klausulen i artikel 3 i forordning 659/1999 EF (56). Den seneste udvikling viser imidlertid, at det kun er låne- og kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen i dens nuværende form, som er af relevans (57). Den anmeldte støtteforanstaltning i form af en foreslået garanti i forbindelse med frasalget af sendenettet er ikke længere relevant eller anvendelig (58), eftersom frasalget er gennemført med succes, uden at der er stillet en garanti (59). I mellemtiden er det kun den midlertidige kreditfacilitet, som er på plads.
I lyset af, at TV2 opnår en bedre finansiel situation efter frasalget af sendenettet, fremførte Danmark, at alle støtteforanstaltninger kan afskaffes på den ene betingelse, at omstruktureringsplanen godkendes (herunder muligheden for at indføre brugerbetaling), og at Kommissionen vedtager en afgørelse i de »gamle« statsstøttesager, som ikke indebærer yderligere tilbagebetaling af statsstøtte til den danske stat (60). TV2 siger, at den i et sådant scenario vil have tilstrækkelig finansiering frem til 2012, hvor der vil blive indført abonnementsbetalinger på hovedkanalen (61). Omstruktureringsplanen som sådan trækkes ikke tilbage. TV2 kan i øjeblikket ikke trække på den redningsstøttefacilitet, som fortsat finder anvendelse, da betingelserne (dokumenteret likviditetsbehov attesteret af en ekspert) ikke er opfyldt (62).
(68)
Danmark havde i den oprindelige omstruktureringsplan forpligtet sig til at påbyde TV2 ikke at åbne nye tv-kanaler. Det blev senere tydeliggjort, at denne forpligtelse også omfattede radiokanaler, men denne kompensationsforanstaltning bør efter de danske myndigheders opfattelse ophøre, når alle støtteforanstaltninger er ophævet, hvilket de nu mener vil være ved slutningen af omstruktureringsperioden (63). Den danske regering har under Kommissionens sagsbehandling besluttet at udbyde en public service-radiokanal (64). Denne nye radiokanal har til formål at skabe konkurrence på det danske marked for public service-radioprogrammer, som i øjeblikket domineres af den offentlige radio- og tv-station DR med en lytterandel på næsten 80 %. TV2 havde oprindeligt til hensigt at deltage i et sådant udbud, da der først kunne afgives bud efter støtteforanstaltningernes ophør. Danmark bekræftede imidlertid under sagsbehandlingen, at TV2 ikke deltager i dette udbud som følge af Kommissionens igangværende undersøgelse (65).
(69)
TV2 anfører, at i al den tid, der er verserende retssager, er indtjeningstal det eneste benchmark, der kan give et billede af TV2's finansielle situation i forhold til konkurrenterne. TV2 erkender dog, at kapitalbaserede nøgletal (såsom soliditetsgraden) vil give mening, når der ikke længere hersker usikkerhed om forretningsmodellen, og retssagerne er blevet afgjort (66). Den danske regering har meddelt, at TV2 ikke vil blive overkapitaliseret, og at den er villig til at indføre foranstaltninger, der skal sikre dette, når brugerbetalingen indføres i 2012. Den danske regering vil som ejer af TV2 sikre, at TV2 får en kapitalstruktur, der er i overensstemmelse med normale markedsvilkår, når brugergebyrerne er blevet indført og den finansielle situation dermed normaliseret.
(70)
Danmark har i den forbindelse forpligtet sig til i slutningen af 2012 eller begyndelsen af 2013 at lade en uafhængig finansekspert foretage en analyse af TV2's kapitalstruktur ved at sammenligne den med kapitalstrukturen i andre relevante medieselskaber. Hvis TV2's kapitalstruktur afviger væsentligt fra medianen eller gennemsnittet for de relevante medieselskaber, lover den danske regering at tilpasse kapitalstrukturen på generalforsamlingen i april 2013 for at rette op på denne situation. Hvis der er vægtige grunde til ikke at tilpasse kapitalstrukturen, vil den danske regering anmelde en ændring af omstruktureringsplanen til Kommissionen. Den danske regering forpligter sig til at opnå en omstrukturering af kapitalgrundlaget med udbyttebetalinger, der skal vedtages på generalforsamlingen i april 2013, og ikke ved at øge TV2's gæld, hvorved balancen ville blive udvidet.
(71)
Danmark har ligeledes givet tilsagn om, at analysen vil blive forelagt Kommissionen sammen med regeringens planer for, hvordan der kan følges op på analysen i god tid inden mødet i april 2013.
V. RESUMÉ AF KOMMISSIONENS BESLUTNING OM AT INDLEDE PROCEDURE AF 2. JULI 2009
(72)
Kommissionen fandt i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at de anmeldte lån og garantier i omstruktureringsplanen udgjorde statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, nu artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen har undersøgt omstruktureringsplanens forenelighed med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), nu artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, sammenholdt med Kommissionens rammebestemmelser for omstrukturering (67). Kommissionen indkaldte imidlertid også bemærkninger om, hvorvidt anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 (107 i TEUF) hindrer opfyldelsen af den public service-tv-opgave, som var blevet tildelt TV2.
(73)
Kommissionen satte spørgsmål ved, om den anmeldte omstruktureringsplan var forenelig med fællesmarkedet, for så vidt angår følgende aspekter:
-
Kommissionen accepterede indtil videre, at TV2 Danmark A/S var en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne, men opfordrede til at fremsætte bemærkninger herom, eftersom konkurrenter til TV2 havde påpeget, at cash flow-problemerne var selvskabte, lette at løse og uden betydning for selskabets fundamentale levedygtighed, og hævdede at TV2 var rentabel i 2008.
-
I betragtning af, at en omstruktureringsplan skal omfatte indstilling af alle aktiviteter, som selv efter omstruktureringen ville blive ved med at være tabsgivende af strukturbestemte årsager (68), rejste Kommissionen desuden spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne i omstruktureringsplanen kunne gøre TV2 rentabel på egen hånd. Kommissionen kunne heller ikke verificere gyldigheden af de almindelige markedsantagelser, der ligger til grund for planen (såsom udviklingen på reklamemarkedet, vækst i BNP, TV2's opretholdelse af sine seertal).
-
I betragtning af den økonomiske situation, som omstruktueringsplanen iværksættes i, blev der sat spørgsmålstegn ved dens lange varighed.
-
Eftersom en succesfuld gennemførelse af de finansielle og operationelle omstruktureringsforanstaltninger, der indgår i omstruktureringsplanen i 2010-2011, vil kunne gøre det unødvendigt at indføre brugerbetaling for TV2-kanalen for at sikre TV2 Danmark A/S's levedygtighed på lang sigt, og eftersom der ikke foreligger en vurdering af, hvilke virkninger brugerbetaling vil få for konkurrencen, var spørgsmålet desuden, om den allerede nu vedtagne automatiske indfasning heraf senest i 2012 er hensigtsmæssig.
-
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt forpligtelsen til ikke at åbne nye tv-kanaler, som er den eneste kompenserende foranstaltning, står i et rimeligt forhold til støtten og til TV2 Danmark A/S's størrelse og relative betydning på de markeder, hvor selskabet er aktivt. (69)
-
Kommissionen rejste spørgsmålet om, hvorvidt støtten ud over at bidrage til omstruktureringsomkostningerne kunne bruges til at finansiere en agressiv markedsadfærd.
VI. RESUMÉ AF DE DANSKE MYNDIGHEDERS SYNSPUNKTER
(74)
Det skal bemærkes, at der i det følgende resumé af Danmarks og tredjeparters bemærkninger ikke er medtaget bemærkninger vedrørende TV2-alene-kortsystemet, eftersom denne del af omstruktureringsplanen ikke vil blive gennemført.
(75)
De danske myndigheder gør gældende, at TV2 er en kriseramt virksomhed, således som det fremgår af en PWC-rapport (70), der senere blev opdateret (71). Dette synspunkt blev også fastholdt efter bemærkninger fra tredjeparter (72).
(76)
TV2 kan ikke komme igennem krisen ved hjælp af egne ressourcer eller markedsfinansiering, sådan som det fremgår af den rapport, der blev udarbejdet af PWC umiddelbart før anmeldelsen af omstruktureringen. Danmark hævder også, at den omstruktureringsplan, der er forelagt for Kommissionen, er baseret på realistiske antagelser og scenarier og samtidig viser, at selskabets levedygtighed på lang sigt vil blive genoprettet. Der var endog sket en forværring af reklamemarkedet i forhold til grundscenariet i omstruktureringsplanen. Reklamemarkedet faldt med 19 % i første halvår af 2009, og TV2's reklameindtægter faldt med 24 % i 2009. Omstruktureringsforanstaltningerne vil blive gennemført så hurtigt som muligt, undtagen med hensyn til indførelsen af brugergebyrer, som på grund af operationelle og tekniske vanskeligheder må udsættes til 2012. I et senere brev hævdede Danmark, der igen støttede sig på PWC-prognoser, desuden, at der var sket en forværring af prognoserne siden den oprindelige omstruktureringsplan, og at TV2's EBIT i 2009 var […] mio. DKK lavere end skønnet i omstruktureringsplanen (73). Danmark påpeger også, at selskabet, sådan som det fremgår af udtalelser fra forskellige banker, ikke kan opnå ekstern finansiering, eftersom bankerne nærer tvivl med hensyn til hovedkanalens forretningsmodel, stiller sig kritiske til konjunkturfølsomme reklameindtægter som indtægtskilde og anser usikkerheden om de verserende retssager for problematisk.
(77)
De operationelle og finansielle omstruktureringsforanstaltninger er analyseret som det maksimale, der kan gennemføres uden at sætte kvaliteten i programlægningen på public service-kanalen TV2 over styr. Disse foranstaltninger vil tvinge TV2 til bedre at udnytte sine aktiver, hvilket vil mindske støtten til det nødvendige minimum.
(78)
Eftersom frasalget af sendenettet blev mere indbringende end forventet, forsikrede regeringen senere om, at alle støtteforanstaltninger kunne ophæves og ikke gennemføres, når omstruktureringsplanen var blevet godkendt af Kommissionen, og der var blevet truffet en afgørelse i den verserende statsstøttesag af 19. maj 2004 uden yderligere tilbagebetaling (74).
(79)
Brugergebyrer, der ikke kan betragtes som statsstøtte, sikrer mere stabile driftsindtægter og giver bankerne en forsikring om, at TV2's forretningsmodel er levedygtig. Som et resultat af omstruktureringen vil selskabets EBIT som helhed ifølge det oplyste ligge på mellem […] og […]%, hvilket vil gøre det muligt for selskabet at klare sig med egne midler.
(80)
Selv om ændringerne i prissætningen og strukturen i distributørpakkerne er umulige at forudse, skulle indførelsen af brugergebyrer for TV2 ikke føre til indirekte finansiering fra eller kapacitetsreduktioner for TV2's konkurrenter. Denne nye finansiering anses for at være en ændring i TV2’s rammevilkår for en langsigtet finansiering, der vil bringe selskabet på lige fod med dets private konkurrenter (75).
(81)
Endelig hævder de danske myndigheder, at den foreslåede kompenserende foranstaltning med hensyn til stop for lancering af nye tv-kanaler (og nu også radiokanaler) udgør et reelt offer for TV2 Danmark A/S på grund af selskabets interesse i en diversificering for at opretholde sin samlede markedsandel, de tabte indtægter og den fordel, konkurrenterne får ved som de første at kunne åbne nye kanaler og fortsætte med at gøre dette. Danmark indtog senere den holdning, at foranstaltningen skal bringes til ophør, når alle støtteforanstaltninger er ophævet, dvs. på den dato, hvor denne afgørelse vedtages.
(82)
Hvad angår forslaget i åbningsbeslutningen om at ændre TV2's mulighed for at sende premium content, påpeger Danmark, at TV2's public service-forpligtelse dækker sport, herunder større sportsbegivenheder, og støtte til filmproduktion. Danmark hævder desuden, at standardkontrakterne afskærer TV2 fra at videreoverdrage rettigheder til tredjeparter, hvilket hindrer enhver auktionering.
(83)
Danmark finder, at omstruktureringsprocessen opfylder betingelserne i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. Danmark erkender dog, at hovedkanalen ifølge de af PWC udarbejdede indtægtsprognoser fortsat vil generere et underskud efter omstruktureringsperiodens udløb (76). Danmark påpeger, at TV2 har en forpligtelse til at udføre en public service-opgave, som det ikke kan undlade at opfylde. Der bør tages højde for denne særlige situation, som TV2 befinder sig i på grund af sine public service-opgave, når sagen vurderes efter rammebestemmelserne om redning og omstrukturering eller efter artikel 106, stk. 2, i TEUF. Det ville forretningsmæssigt ikke give mening at lukke public service-kanalen, eftersom den skaber betydelige synergier mellem hovedkanalen og niche-kanalerne.
VII. RESUMÉ AF INTERESSEREDE TREDJEPARTERS SYNSPUNKTER
(84)
TV2 henviser i sine bemærkninger først generelt til de punkter, som efter dets opfattelse er afgørende i vurderingen af omstruktureringsplanen.
(85)
TV2 hævder, at dets hovedaktivitet består i de omfattende og dyre public service-forpligtelser, som regulerer selskabets hovedkanal. TV2 hævder, at denne aktivitet på nuværende tidspunkt tegner sig for […]% af hovedkanalens omkostninger.
(86)
TV2 henviser til den politiske beslutning, som førte til den nuværende situation. Den danske regering og partierne bag den gældende mediepolitiske aftale var enige om i forbindelse med omstruktureringsplanen ikke at genindføre offentlig kompensation for de omkostninger, TV2 har i forbindelse med opfyldelsen af dets public service-forpligtelser. Det blev derimod besluttet at indføre en langtidsholdbar, markedsbaseret forretningsmodel for TV2, der sikrer, at virksomheden på trods af public service-forpligtelserne kan klare sig i konkurrencen på de relevante markeder - en beslutning, der hilses velkommen af TV2. TV2 hævder, at det vigtigste element i den forbindelse er ophævelsen af et hidtil gældende forbud mod, at der opkræves abonnementsbetaling for public service-hovedkanalen fra 1. januar 2012. TV2 gør gældende, at støtten ikke indebærer driftsmæssige eller forretningsmæssige fordele, men at den blot sikrer, at TV2 får mulighed for at anvende de samme finansieringsmuligheder som dets konkurrenter. TV2 hævder, at dets hovedkanal ikke kan ses isoleret, idet hovedkanalen og niche-kanalerne samlet sikrer koncernens resultat. TV2 kan under alle omstændigheder ikke undlade at opfylde sin public service-opgave, hvilket bør anerkendes ved anvendelsen af rammebestemmelserne eller artikel 106, stk. 2, i TEUF.
(87)
TV2 bemærker, at selv om det er dominerende på det danske tv-reklamemarked, er konkurrencen på markedet stærk og karakteriseret ved tilstedeværelsen af økonomisk stærke multinationale koncerner. TV2 hævder ligeledes, at dets væsentligste konkurrenter ikke er forhindret i at komme ind på markedet, eftersom de har lanceret en række nye kanaler på det danske tv-marked (f.eks. SBS 6'eren (Pro 7), TV3 Puls (MTG) og Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Hvad angår konkurrenceforholdene på det danske tv-marked, hævder TV2 desuden at have tabt såvel betydelige markedsandele som seerandele (77), hvilket […] bl.a. på grund af slukningen af det analoge signal i november 2009. TV2 hævder ligeledes, at forbuddet mod at åbne nye tv-kanaler i perioden indtil 2012 yderligere vil reducere TV2’s konkurrencedygtighed og dermed svække virksomheden.
(89)
Hvad angår markedet for betalings-tv, påpeger TV2, at koncernen ikke har en dominerende stilling på markedet, samtidig med at det bemærker, at den eneste større danske kommercielle tv-kanal, der ikke er aktiv på markedet, netop er TV2's public service-kanal. TV2 anslår endvidere, at nichekanalerne i dag har en markedsandel på markedet for betalings-tv på ca. […]%, og forventer, at stationens samlede markedsandel vil stige til ca. […]-[…]%, når TV2 kan opkræve abonnementsbetaling for public service-hovedkanalen i 2012.
(90)
TV2 påpeger, at det ikke har været i stand til at opnå lån fra banker og ikke engang så let et realkreditlån i dets ejendom på Kvægtorvet. TV2 påpeger, at usikkerheden om bl.a. de indledte statsstøttesager afskrækker bankerne fra at yde den nødvendige finansiering. TV2 finder, at omstruktureringsplanen er af en passende varighed, og påpeger, at en eventuel bedring af TV2's økonomiske situation kun vil have konsekvenser for TV2's træk på kreditfaciliteterne og ikke for TV2's forretningsmodel, der skal sikre TV2's rentabilitet på mellemlang og lang sigt.
(91)
TV2 hævder, at indførelsen af brugerbetaling for public service-hovedkanalen ikke indebærer statsstøtte, men blot giver kanalen samme muligheder som dens konkurrenter for at anvende markedets mest traditionelle middel til at at kunne agere på markedet, nemlig at kunne opkræve betaling hos de brugere, der vælger at gøre brug af dens ydelser. En fordrejning af konkurrencen vil kunne afhjælpes ved at anvende artikel 101 eller 102 i TEUF. Ifølge TV2 indebærer brugerbetalingen sammen med de andre elementer i omstruktureringsplanen ingen fordrejning af konkurrencen på de relevante markeder. TV2 anfører i den forbindelse, at planen blot vil sikre, at TV2-koncernen og navnlig public service-hovedkanalen har den fornødne likviditet indtil indførelsen af brugerbetaling. TV2 bemærker ligeledes, at en alternativ genindførelse af et ikke-markedskonformt middel som kompensationen for public service-forpligtelserne statsstøtteretligt ikke ville være at foretrække frem for indførelse af brugerbetaling.
(92)
TV2 understreger, at den manglende mulighed for at starte nye kanaler indebærer et reelt offer. TV2 påpeger, at det med overgangen til digital distribution og frasalget af sendenettet vil miste den fordel, som det hidtil har haft i kraft af sit medejerskab af distributionsnettet. Som svar på spørgsmålet i åbningsbeslutningen om, hvorvidt salg af visse programmer til tredjeparter eller begrænsninger i udsendelserne (f.eks. sport) bør overvejes, svarede TV2, at standardkontrakterne afskærer TV2 fra at videreoverdrage rettighederne til tredjeparter. Såvel dansk fiktion som sport indgår i TV2's offentlige service-program.
(93)
SBS ser ingen grund til, at en række muligvis dårlige ledelsesbeslutninger skal føre til, at finansieringsmodellen ændres med betydelige konkurrencefordrejende virkninger. SBS hævder, at hvis man ser bort fra de dårlige investeringsbeslutninger, opnåede TV2 positive resultater i perioden 2004-2008 og har en dominerende stilling på tv-reklamemarkedet. SBS finder endvidere, at omstruktureringsplanen strækker sig langt videre, end hvad der er nødvendigt. Nettonutidsværdien af retten til at opkræve brugerbetaling er bl.a. meget større end den beregnede optimale egenkapital som angivet i beslutningen om rekapitalisering. SBS fremfører også, at støtten i form af licensmidler på ca. 400 mio. DKK til de regionale kanaler bør medtages i konsekvensanalysen af omstruktureringsplanen.
(94)
SBS hævder, at hverken TV2 eller dets datterselskaber er støtteberettigede i henhold til rammebestemmelserne om omstrukturering. SBS påpeger i den forbindelse, at TV2 Danmark ifølge sin rapport for første halvår af 2009 havde en nettokapital på 644,9 mio. DKK, og at virksomheden ikke opfylder kriterierne for konkursbehandling. Tab som følge af public service-forpligtelsen bør analyseres i henhold til artikel 106, stk. 2, i TEUF, som den danske stat ikke har påberåbt sig.
(95)
SBS hævder, at omkostningsfordelingen mellem de forskellige dele af TV2-koncernen bør vurderes korrekt, specielt eftersom omkostningerne ved nichekanalerne er meget lave sammenlignet med konkurrenternes omkostninger. Hovedkanalen blev betragtet som en stand alone-virksomhed, der kunne gøres rentabel ved hjælp af passende prissætningsnormer.
(96)
SBS hævder, at TV2-koncernen var rentabel i perioden 2004-2008, hvis man ser bort fra de nu opgivne tabsgivende aktiviteter som f.eks. TV2 Radio og virkningerne af Kommissionens tilbagesøgningsbeslutning. TV2 kunne under alle omstændigheder blive rentabel ved f.eks. at reducere omkostningerne.
(97)
SBS anfægter desuden den markedsanalyse, som Danmark har fremlagt. SBS er især ikke enig i udsigterne for reklamemarkedet, hvor det forventer en vækst fra 2010 (78).
(98)
SBS anfører, at omstruktureringsplanen, hvis den overhovedet skal godkendes, bør være begrænset til den tid, det tager at frasælge aktiver for at løse likviditetsproblemer.
(99)
SBS fremfører, at indførelsen af brugerbetaling i praksis vil have samme virkning som en forøgelse af licensmidlerne og derfor må betragtes som statsstøtte i tråd med sag C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Der er væsentlige forskelle i forhold til sag C-345/02 (Pearle), eftersom foranstaltningen blev indført på Danmarks og TV2's eget initiativ, og brugergebyrerne ikke er øremærket til specifikke formål valgt af seerne.
(100)
SBS understreger vigtigheden, at brugergebyrerne analyseres inden for rammerne af omstruktureringsstøtten. En aftale om at indføre brugerbetaling vil sandsynligvis ændre TV2's og andre relevante tredjeparters som f.eks. bankers markedsadfærd fra datoen for omstruktureringsplanens godkendelse snarere end fra datoen for indførelsen af brugerbetaling. SBS kritiserede endvidere, at der ikke er noget loft over det brugerbetalingsbeløb, som TV2 kan opkræve, og heller ingen betingelser angående dets anvendelse. Brugerbetaling kan også anvendes til finansiering af kommercielle aktiviteter.
(101)
SBS fremfører endvidere, at indførelsen af brugerbetaling ikke kan forenes med begrebet »public service«. Dette er ensbetydende med, at omstruktureringsstøtten som sådan ikke kan godkendes efter artikel 106, stk. 2, i TEUF, medmindre planerne om brugerbetaling droppes. SBS fremfører ligeledes, at brugerbetaling har klare konkurrencebegrænsende virkninger og især kan føre til, at nogle operatører bliver nødt til at forlade markedet, samtidig med at det vil være muligt for TV2 at investere endnu mere agressivt i nyt indhold. Dette er især negativt, eftersom TV2 er enestående i kraft af at have en dominerende stilling på reklamemarkedet.
(102)
SBS hævder, at der er behov for tilstrækkeligt strenge kompenserende foranstaltninger. SBS foreslår derfor, at TV2 for det første ikke får mulighed for at indføre brugerbetaling. Der bør for det andet gøres brug af offentlige udbud for at sikre en mere korrekt intern prissætning, når programmer sælges fra TV2 til dets datterselskaber. TV2's regionale kanaler kunne for det tredje overføres til Danmarks Radio, idet de regionale kanaler modtager betydelig statstøtte, og de husstande, der betaler licensafgift og også får betalings-tv, kommer til at betale dobbelt for TV2's regionale kanaler. TV2 kunne for det fjerde ikke kun pålægges ikke at starte nye kommercielle kanaler, men også i det mindste at frasælge nogle af de eksisterende kanaler. Endelig bør TV2 forpligtes til at give konkurrerende operatører mulighed for at sende reklamer på dets net.
(103)
SBS foreslår ligeledes, at der indføres en række garantier for at sikre, at TV2 ikke anvender støtten og/eller brugergebyrerne til at forvride konkurrencen. Danmark bør for det første ikke have mulighed for at anvende diskriminerende brugergebyrer. TV2 bør for det andet ikke have mulighed for at bundle hovedkanalen med de øvrige kanaler på distributionsmarkedet, og TV2 bør forpligtes til at tilbyde TV2 som en selvstændig kanal. TV2 bør for det tredje afskæres fra at anvende støtten eller brugergebyrerne til andre aktiviteter end hovedkanalen og fra at dumpe priserne på reklamemarkedet. TV2 bør for det fjerde forpligtes til at afgive tilsagn om, at det ikke vil anvende ugennemsigtige rabatter.
(104)
Viasat hævder, at TV2 ikke er en kriseramt virksomhed, idet den især henviser til overskuddet i 2008. Viasat mener, at TV2 vil blive rentabel i fremtiden, bl.a. med henvisning til TV2's overskud for første halvår af 2009 (ifølge prognoserne et overskud på 249 før skat). I lyset af de senere oplysninger om, at TV2 havde tab i 2009, kæder Viasat dette mindre tab sammen med et generelt fald på reklamemarkedet med 18,7 % i forhold til 2008. Det viser, at TV2 nu formår at tilpasse sine omkostninger til det nuværende kommercielle og finansielle miljø. Viasat påpeger, at tabene i 2007 hovedsagelig skyldes TV2 Radio, der efterfølgende er blevet solgt fra. TV2 havde en faldende omsætning i 2008, men det havde de fleste virksomheder, og TV2 formåede stadig at øge sit overskud før skat.
(105)
Viasat hævder, at der ikke er bevis for kortfristede cash flow-behov. TV2 har derimod for nylig brugt et betydeligt beløb på indkøb af nye film. TV2 øgede samtidig sine udgifter, hvilket ifølge Visat skyldes en forøgelse af dets programlager, en forøgelse af udgifterne inden for generel fiktion og overinvesteringer i dyr dansk fiktion (79).
(106)
Viasat understreger mere detaljeret, at selv om en stor del af TV2's rentebærende gæld stadig er kortfristet, er det ikke et problem, så længe TV2 kan refinansiere den. TV2's finansielle omkostninger faldt i 2009 fra 49,2 mio. DKK til 19 mio. DKK. TV2 har også brugt betydelige midler på at købe nyt programindhold. Endvidere skyldtes det negative cash flow i perioden 2006-2008 hovedsagelig usædvanligt store investeringsaktiviteter og ikke udgifter i forbindelse med TV2's driftsaktiviteter. Den negative cash flow kunne således være blevet udlignet ved at udsætte eller reducere investeringerne. Grunden til TV2's stigende gæld var også den, at TV2 investerede kraftigt i perioden 2006-2008.
(107)
Viasat påpeger også, at rentebyrden ser ud til at være faldet fra 2008. Viasat sætter også spørgsmålstegn ved, om TV2 har problemer med at opnå lån, eftersom noget tyder på, at TV2 kun forsøgte at opnå lån fra Danske Bank, men ikke fra nogen andre banker. Dette skete endvidere på et tidspunkt, hvor det var mere vanskeligt end nu at opnå et lån.
(108)
Hvad angår de eksogene faktorer, er Viasat enig i, at BNP-væksten som antaget i åbningsbeslutningen vil være på 1,02 % pr. år. Viasat hæfter sig især ved, at de af PWC udarbejdede prognoser for væksten på reklamemarkedet, som den danske stat baserer sig på, er væsentligt mere konservative end de prognoser, der er udarbejdet af andre, og særlig prognoser udarbejdet af virksomheder, der er aktive på markedet. Viasat fremlægger i sine bemærkninger til åbningsbeslutningen sine egne prognoser for TV2-koncernen i perioden 2009-2019 (rapport fra Audon Partners), som viser, at TV2 ikke vil være nødt til at opgive sin virksomhed på kort eller mellemlang sigt.
(109)
Hvad angår public service-kanalens rentabilitet, understreger Viasat, at TV2-koncernen består af sådanne synergier, at det er umuligt at se rentabiliteten af hver enkelt aktivitet isoleret. Hovedkanalen bør således ikke vurderes isoleret. Ikke desto mindre er den interne afregning mellem TV2 og nichekanalerne skæv, idet prisen ligger væsentligt under omkostningerne. Viasat fremlægger rentabilitetsberegninger, hvor omkostningerne opdeles efter kanalens omsætning. Viasat anfører ligeledes, at der ved en sammenligning af nichekanalernes økonomiske resultater med andre sammenlignelige medievirksomheder i høj grad er noget, der tyder på, at der skal ses bort fra den segmenterede rapportering i TV2-koncernen. Endelig bemærker Viasat, at TV2 kunne auktionere retten til at retransmittere dets mest attraktive programmer, bortset fra sportsbegivenheder, på f.eks. drama-, fiktions- og dokumentarområdet, med henblik på at øge overskuddet for hovedkanalen. Viasat frygter også, at støtten vil blive brugt til at finansiere en agressiv markedsadfærd, og bemærker, at TV2 tidligere investerede i erhvervelser af dramaserier ved at overbyde konkurrenterne, hævede priserne for TV2 News og ydede rabatter.
(110)
Såfremt Kommissionen når frem til den konklusion, at der er behov for støtte, bør denne støtte tage sigte på det umiddelbare problem, dvs. cash flow-problemet, frem for driften. Dette er ensbetydende med, at TV2 ikke bør have mulighed for at blive en betalings-tv-kanal, idet det vil være tilstrækkeligt at yde TV2 en kreditfacilitet. Indførelsen af brugerbetaling vil desuden tilføre TV2 midler, der sætter det i stand til at fortsætte med at misbruge sin stilling på reklamemarkedet, og der vil være risiko for, at konkurrenter tvinges ud af markedet. Viasat sætter ligeledes spørgsmålstegn ved, om ordningen er i overensstemmelse med TV2's universelle public service-forpligtelse.
(111)
Viasat fremhæver først og fremmest de konkurrencebegrænsende virkninger af brugerbetaling, eftersom det vil skubbe andre operatørers programmer mod dyrere programpakker, hvorved de vil miste indtægter fra abonnementer og reklamer.
(112)
Viasat hævder desuden, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger ikke indebærer noget offer, eftersom der alligevel ikke er plads til yderligere kanaler. Viasat bemærker som nævnt ovenfor, at TV2 kunne auktionere retten til at retransmittere dets mest attraktive programmer, bortset fra sportsbegivenheder, på f.eks. drama-, fiktions- og dokumentarområdet, med henblik på at øge overskuddet for hovedkanalen.
(113)
Endelig anfører Viasat, at det er usandsynligt, at den danske stat vil kunne påberåbe sig artikel 106, stk. 2.
(114)
Boxer fremfører, at indførelsen af brugerbetaling delvis vil rette op på de nuværende konkurrenceproblemer, hvor Boxer i modsætning til andre leverandører af en platform ikke kan drage kommerciel fordel af, at det sender TV2. Boxer foreslår, at TV2's prissætning underlægges kontrol, enten fra politisk side eller ved konkurrencemyndighederne.
(115)
Hvad angår omstruktureringsstøtten, sætter nogle parter spørgsmålstegn ved, om TV2 er kriseramt (ASK), og om de kompenserende foranstaltninger ikke er for svage på et mættet marked (FDA). Nogle fremfører dog, at brugerbetaling kunne overvejes, hvis virksomheden er kriseramt (DI, TDC). Nogle mener, at omstruktureringsperioden er for lang (Discovery). Andre fremfører, at TV2 ikke bør have mulighed for at indføre brugerbetaling, hvis den bliver en økonomisk stabil virksomhed inden 2012.
(116)
Hvad angår brugerbetaling: Nogle parter (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) hævder, at brugergebyrer vil bevirke, at mindre kanaler skubbes ud af de eksisterende betalings-tv-pakker, eller at brugerne kommer til at betale mere.
(117)
Nogle parter mener, at et slutbrugergebyr på 25 DKK er for højt (FDA, TDC). FDA mener desuden, at opkrævningen af sådanne slutbrugergebyrer ikke er forenelig med TV2's rolle som en public service-radio- og tv-virksomhed.
VIII. VURDERING PÅ GRUNDLAG AF STATSSTØTTEREGLERNE
1. Omfanget af vurderingen
(118)
Som det fremgår af Danmarks bemærkninger, er den anmeldte omstruktureringsplan ikke blevet trukket tilbage. Danmark fremfører, at der ikke er behov for støtteforanstaltninger, og at alle støtteforanstaltninger vil blive ophævet, når omstruktureringsplanen, herunder slutbrugergebyrerne, er blevet godkendt, og TV2 ikke skal foretage yderligere betalinger som følge af Kommissionens to tidligere undersøgelser vedrørende TV2 (80). Kommissionen har med andre ord til dato ikke modtaget en ubetinget bekræftelse fra Danmark af, at disse foranstaltninger ikke længere indgår i omstruktureringsplanen i dag og derfor ikke længere falder ind under Kommissionens formelle undersøgelse.
(119)
Den eneste undtagelse er den foreslåede garanti vedrørende salget af sendenettet, der ikke er aktuel, eftersom salget allerede har fundet sted, og derfor ikke længere er relevant i denne sag. Kommissionen betragter ikke længere denne foranstaltning som anmeldt.
(120)
Kommissionen vil derfor i det følgende stadigvæk foretage en vurdering af de resterende anmeldte foranstaltninger (lån, midlertidige kreditfaciliteter og omstruktureringskreditfaciliteter) og kreditfaciliteten fra den godkendte redningsstøtte, der fortsat består.
2. Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF
(121)
Det hedder i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
»Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«
(122)
For at artikel 107, stk. 1, i TEUF skal finde anvendelse, skal der være tale om en støtteforanstaltning, som kan tilskrives staten, som ydes ved hjælp af statsmidler, påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, fordrejer konkurrencen på fællesmarkedet og giver visse virksomheder selektive fordele. Anvendelsen af disse betingelser på de her omhandlede foranstaltninger undersøges nedenfor.
2.1. Statsmidler
(123)
Den ansvarlige lånekapital og de midlertidige kreditfaciliteter, der indgår i den oprindelige redningsstøtte (81) og omstruktureringsplanen, involverer midler, som regeringen med Folketingets tilslutning frigiver fra det danske statsbudget, hvorfor der er tale om statsmidler.
(124)
Danmark anfører, at rentesatserne og gebyrerne er dem, der gælder på markedet for sunde virksomheder. Ved at anvende de samme betingelser på en kriseramt virksomhed som TV2 går Danmark stadig glip af statslige midler. Grunden hertil er, at en privat kreditor ville tage hensyn til TV2's finansielle vanskeligheder og enten vælge ikke at yde lån eller kreditfaciliteter overhovedet eller yde dem til en højere rente end for sunde virksomheder.
(125)
Kommissionen finder, at den ret, som TV2 har fået til at opkræve slutbrugergebyrer fra 2012, ikke indebærer statsmidler som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Slutbrugergebyrerne er af privat oprindelse (82) og betales direkte af forbrugerne til distributøren for at kunne se TV2-kanalen. TV2 skal føre normale kommercielle forhandlinger med distributøren for at få sin kanal inkluderet i en digital pakke og give sit samtykke til en acceptabel betaling. Der findes ingen lovbestemmelse, som tvinger distributøren til at bringe TV2-hovedkanalen i sin pakke, da den gældende must carry-forpligtelse i § 6 i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed vil blive ophævet med indførelsen af slutbrugergebyrsystemet. Slutbrugergebyrerne og størrelsen af dem er ikke under statens permanente kontrol og står heller ikke til dennes rådighed (83). Staten er ikke involveret i prissætningen, der er en kommerciel beslutning truffet af TV2, ligesom den heller ikke opkræver gebyrerne for TV2 eller kan kontrollere eller råde over disse midler på nogen måde.
(126)
Brugergebyrerne kan ikke som hævdet af SBS sidestilles med licensafgifterne. SBS hævder, at brugergebyrerne i praksis vil have samme virkninger for husholdningerne som en forhøjelse af licensafgiften, eftersom de distributører, der udbyder pakkerne, altid vil inkludere TV2 Danmark. Dette obligatoriske element og den kendsgerning, at brugergebyrer kun kan ændres ved ændringer af lovgivningen (84), gør, at de må betragtes som statsstøtte (85). SBS påberåber sig i den forbindelse Domstolens retspraksis i Essent Networks-sagen (86).
(127)
I modsætning til den tidligere licensafgiftsordning i Danmark, der blev betragtet som statsstøtte af Kommissionen (87), er slutbrugerne dog ikke retligt forpligtede til at betale afgiften, men betaler et beløb som led i en aftale, som de frivilligt har indgået. Afgifterne opkræves heller ikke af en offentlig institution, sådan som det var tilfældet med licensafgiften, men af den private operatør Boxer og andre private distributører på de andre platforme. Staten vil ikke være involveret i inddrivelsen, hvis brugerne undlader at betale afgifterne, men distributøren vil skulle tage civilretlige skridt for at opnå betaling.
(128)
At TV2 får ret til at opkræve abonnementsafgifter ved en ændring af den tilladelse, der er udstedt af kulturministeriet, er ikke tilstrækkeligt til at fastslå, at der er statsmidler involveret. Det er ikke alle statslige foranstaltninger, der fører til tab af statsmidler. SBS's henvisning til Essent Network-dommen er ikke relevant i den forbindelse. I præmis 73 i den citerede dom sondres der mellem situationen i Essent-sagen og i Pearle-sagen (88), idet det fastslås, at afgiften i førstnævnte sag indgik i en af myndighederne fastlagt politik. For at adskille sagerne henviser Domstolen i Essent-sagen til, at indførelsen af afgiften var fastsat af lovgiver, men den fastslår ikke, at enhver statslig foranstaltning, der er fastsat i lovgivningen, automatisk indebærer statsmidler. Det fremgår klart af den citerede dom i Essent-sagen, idet der i præmis 75 yderligere sondres mellem denne sag og Preussen Elektra-sagen, hvor der var tale om en retsakt (og hvor der ifølge dommen ikke forelå statsstøtte), i henhold til hvilken elforsyningsvirksomheder var forpligtede til at købe elektricitet, der produceres i deres forsyningsområde fra vedvarende energikilder til mindstepriser. Domstolen fastslog i Essent-sagen, at de pågældende virksomheder i modsætning til Preussen Elektra-sagen var blevet udpeget til »at administrere statsmidler« (89). TV2 er i den foreliggende sag ikke blevet udpeget af staten til at administrere statsmidler, men ændringen af tilladelsen gennemfører blot en allerede eksisterende ret (på lovgivningsplan, se § 38 a., stk. 2, i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed) til en yderligere indtægtskilde.
(129)
Kommissionen finder derfor, at slutbrugergebyrerne ikke involverer statsmidler som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
2.2. Selektiv fordel
(130)
De statslige midler giver TV2 en økonomisk fordel, i og med at de samme finansielle instrumenter på markedsvilkår ville resultere i højere låneomkostninger eller højere gebyrer, hvis markedsaktørerne overhovedet ville acceptere at stille yderligere midler til rådighed for modtageren op til det påtænkte beløb, hvilket de ifølge den dokumentation, som Danmark har fremlagt, ikke ville.
2.3. Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen
(131)
Disse midler vil gøre det muligt for TV2 at fortsætte driften på de markeder, hvor selskabet er aktivt i dag. Disse markeder omfatter markedet (markederne) for køb og salg af transmissionsrettigheder, for betalings-tv-tjenester og for tv-reklamer i Danmark. På disse markeder konkurrerer TV2 med andre tv-selskaber såsom SBS, Viasat osv. Det følger heraf, at denne støtte ved at begunstige TV2 fordrejer eller truer med at fordreje konkurrence på disse markeder.
(132)
På de berørte markeder, såsom markederne for køb og salg af transmissionsrettigheder og tv-reklamer for produkter fra andre medlemsstater, der er bestemt til at sælges i Danmark, foregår der handel mellem medlemsstater (90). Desuden sender nogle af TV2 Danmark A/S's konkurrenter fra Det Forenede Kongerige og/eller er datterselskaber af koncerner med hjemsted i andre medlemsstater, hvis beslutning om at forblive eller øge deres aktiviteter på det danske marked kan blive påvirket af den planlagte støtte. Denne statsstøtte påvirker eller risikerer derfor at påvirke handelsmønstrene mellem medlemsstater.
(133)
Eftersom artikel 107, stk. 1, i TEUF finder anvendelse, skal omstruktureringsstøttepakken vurderes med hensyn til dens forenelighed med det indre marked.
3. Standstill-forpligtelsen
(134)
Danmark har overholdt standstill-forpligtelsen i artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (91), eftersom Danmark anmeldte støtteforanstaltningerne i omstruktureringsplanen og til dato ikke har gennemført dem. Gennemførelsen af redningsstøtten blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 4. august 2008.
4. Statsstøttens forenelighed med det indre marked
4.1. Retsgrundlag
(135)
Foranstaltningernes forenelighed med det indre marked vil blive vurderet efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og rammebestemmelserne. Det analyseres ikke, om artikel 106, stk. 2, i TEUF finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger i forbindelse med finansiering af public service tv-virksomhed. Selv om TV2's finansielle vanskeligheder hovedsagelig skyldes public service-kanalen og mangelen på en forretningsmodel, der sikrer stabile indtægtskilder, er statsstøtteforanstaltningerne ikke begrænset til public service-opgaven, men rettet mod TV2 som koncern, dvs. også dens kommercielle aktiviteter. Desuden har de danske myndigheder ikke fremført nærmere argumenter for, at statsstøtteforanstaltningerne var forenelige med det indre marked på grundlag af artikel 106, stk. 2, i TEUF, og Kommissionen har heller ikke modtaget tilstrækkelige oplysninger til at kunne foretage en vurdering efter artikel 106, stk. 2, i TEUF og radio- og tv-meddelelsen (92).
(136)
Ifølge rammebestemmelserne kan redningsstøtte tildeles som midlertidig støtte til kriseramte virksomheder, indtil en omstruktureringsplan er udarbejdet, eller med henblik på at afhjælpe en akut likviditetskrise. I henhold til punkt 26 i rammebestemmelserne forlænges fristen for ophævelse af støtten, indtil Kommissionen har taget stilling til omstruktureringsplanen. Den kendsgerning, at redningsstøttefaciliteten fortsat gælder for TV2, er i overensstemmelse med denne bestemmelse, eftersom TV2 har fremlagt en omstruktureringsplan inden fristens udløb.
(137)
Omstruktureringsstøtte skal bygge på en realistisk, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidshorisont. Omstrukturering omfatter normalt følgende elementer: omstrukturering af alle aspekter af virksomhedens drift, reorganisering og rationalisering af virksomhedens aktiviteter, herunder opgivelse af tabsgivende aktiviteter og finansiel omstrukturering. Hvis der ydes statsstøtte til en omstrukturering, må det imidlertid ikke blot ske med henblik på at opveje hidtidige tab uden at tage fat på årsagerne til dem. Desuden skal i det mindste en del af omstruktureringen finansieres ved hjælp af virksomhedens egne midler. Endelig skal der træffes kompenserende foranstaltninger for at mindske støttens fordrejende virkninger. Kommissionen vil i det følgende se nærmere på, om disse betingelser er opfyldt.
4.2. Støtteberettigelse - kriseramt virksomhed
(138)
I henhold til punkt 9 i rammebestemmelserne anses en virksomhed for kriseramt, når virksomheden ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomheden kan opnå fra ejerne eller aktionærerne, er i stand til at standse de tab, som uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør. I punkt 11 i rammebestemmelserne nævnes visse kriterier, i henhold til hvilke en virksomhed kan anses for kriseramt, selv om kriterierne i punkt 10 i rammebestemmelserne ikke er opfyldt. Det hedder i punkt 11: »Under alle omstændigheder er en kriseramt virksomhed kun støtteberettiget, når det kan godtgøres, at den er ude af stand til at komme på fode igen med egne midler eller med midler fra sine ejere/aktionærer eller fra markedskilder«.
(139)
Kommissionen har draget den konklusion, at TV2 udgjorde en sådan kriseramt virksomhed ved anmeldelsen af omstruktureringsplanen. Det fremgår af tallene i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og, hvad der er vigtigere, af de i betragtning 36-42 ovenfor nævnte tal, der blev fremsendt på et senere tidspunkt i januar 2010, og som beskriver en virksomhed med underskud, faldende markedsandele, stigende gæld og især en negativ cash flow som følge af faldende reklameindtægter, fejlinvesteringer og stigende rentebyrder. Selv om det senere viste sig, at virksomheden som vurderet af konkurrenterne havde overskud i 2008 (prognoserne fra slutningen af marts 2008 viste stadig et […] mio. DKK), var der tale om et lille overskud, som ikke i sig selv ændrer noget ved den konklusion, at virksomheden ikke kunne fortsætte driften uden ekstern finansiering. De private kreditfaciliteter, som var til rådighed for virksomheden, var kortfristede og kunne når som helst blive trukket tilbage. Virksomheden havde et akut likviditetsbehov, som ikke kunne dækkes ved hjælp af egne midler.
(140)
Virksomheden kunne heller ikke opnå ekstern finansiering. Der var risiko for, at TV2's kortfristede lån ville blive trukket tilbage. Som allerede nævnt i åbningsbeslutningen ønskede TV2's vigtigste bankforbindelse, […], i 2008 at begrænse sine låne- og kreditfaciliteter til TV2. Ud over TV2's problemer med selv at opnå realkreditbelåning af sin ejendom i Odense fremlagde Danmark dokumentation for, at også andre banker nægtede at yde TV2 langfristet belåning (se betragtning 44 ff. ovenfor). Bankerne henviste til svaghederne i TV2's konjunkturfølsomme indtægter fra reklamer, der blev anset for at være en urentabel forretningsmodel. Verserende retssager medvirkede hertil. TV2's finansiering blev derfor i stigende grad rettet mod kortfristede lån og var dermed skrøbelig. TV2 var med andre ord, som omhandlet i punkt 11 i rammebestemmelserne, ude af stand til at komme på fode igen med midler fra markedskilder.
(141)
Konkurrenternes bemærkninger giver heller ikke anledning til tvivl om disse konklusioner. Af hensyn til fuldstændigheden skal det bemærkes, at virksomheden i henhold til rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte ikke nødvendigvis skal være under konkursbehandling. Der kan derimod - på strenge vilkår - ydes støtte med henblik på netop at forhindre en sådan situation.
(142)
Med hensyn til konkurrenternes argumenter om, at TV2 er eller kunne blive en rentabel virksomhed, viser ovennævnte resultater for TV2, at virksomheden havde overskud i 2008, men at den i modsætning til Viasats skøn fik et tab på 27 mio. DKK i 2009, der afveg væsentligt fra det af Viasat skønnede overskud på 249 mio. DKK. Overskuddet for 2010 skønnes også at blive væsentlig mindre end Viasats antagelse. Kommissionen har ikke fundet fejl i de metoder, der anvendes af TV2 og selskabets konsulent PWC, se også nr. 41 ovenfor.
(143)
Hvad angår den af Audon partners foretagne undersøgelse af TV2's kreditværdighed, som Viasat har fremlagt (93), og ifølge hvilken TV2 kunne have opnået lån, forholder virkeligheden sig anderledes, hvilket fremgår af bankernes reaktioner. Analysen bygger endvidere kun på tal og antagelser, som ikke er blevet krydstjekket med TV2. Nogle af disse tal ligger langt fra virkeligheden, hvilket tallene for 2009 og 2010 vidner om. Der gøres i selve rapporten opmærksom på, at der ikke er tale om en fuldstændig analyse (eftersom der af indlysende årsager ikke blevet taget kontakt med TV2), og at den anvendte model derfor har sine begrænsninger (94).
(144)
Den kendsgerning, at virksomheden har trukket langt mindre på redningsstøttekreditfaciliteten, end den kunne have gjort, er ikke ensbetydende med, at den ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed. Det ville være en absurd konklusion at udelukke en modtager af rednings- og omstruktureringsstøtte fra at være støtteberettiget, hvis omkostningsbesparelser og andre foranstaltninger i omstruktureringsplanen senere viser sig at være en succes og hjælper virksomheden med at løse sine finansieringsproblemer med overvejende egne midler. Det kan derimod føre til, at der på et vist tidspunkt ikke længere er behov for vedvarende statsstøtte, og det spørgsmål analyseres nedenfor (se betragtning 149 nedenfor). Kreditfaciliteten var under alle omstændigheder hele tiden udformet på en sådan måde, at virksomheden kun kunne få adgang til den i tilfælde af et dokumenteret og attesteret behov. Dette skulle holde støtten på et minimum, og TV2's bestræbelser på at gennemføre omstruktureringsprocessen så vidt muligt med egne midler er i overensstemmelse med denne betingelse.
(145)
Det skal desuden understreges, at Viasats og SBS' mange påstande, om at TV2's svage finansielle situation er selvskabt som følge af dårlige ledelsesbeslutninger og fejlinvesteringer, ikke er relevante for, om virksomheden er støtteberettiget efter rammebestemmelserne, der ikke interesserer sig for årsagen til støttemodtagerens finansielle problemer, men som kun søger at fastlægge, om støttemodtageren er en kriseramt virksomhed.
(146)
Konkurrenterne har også i forbindelse med den kendsgerning, at TV2's problemer overvejende skyldes public service-kanalen, hævdet, at tilpasninger i de interne omkostninger og afregningspriser kunne rette op på denne situation. Kommissionen finder imidlertid ikke, at dette argument er relevant i en situation, hvor støtten går til koncernen som sådan, herunder de kommercielle aktiviteter. Kommissionen bemærker dog, at TV2 har særskilte og reviderede regnskaber for public service-virksomheden og anden virksomhed, og at den følger en fuldt ud dokumenteret og revideret prissætning for interne afregninger, der er forholdsvis enkel og gennemsigtig, og som sigter mod at give et nøjagtigt billede af de forskellige aktiviteter baseret på afregningspriser på markedsvilkår.
(147)
Hvad angår de eksogene faktorer, er Viasat enig i, at væksten i BNP kan antages at ville ligge på 1,02 %. Med hensyn til udviklingen på reklamemarkedet er konkurrenterne enige i, at TV2's reklameindtægter faldt med 19 % i 2008. Viasat og SBS fejlfortolker dog Danmarks prognoser for den fremtidige udvikling på reklamemarkedet. I modsætning til deres opfattelse forudså Danmark ikke, at reklamemarkedet ville falde med 10 % om året i perioden 2009-2013, men udtalte blot, at man skønnede, at reklamemarkedet […].
(148)
Med hensyn til argumentet om, at de licensmidler, der tilføres de regionale tv-stationer, skulle have været medtaget i vurderingen af TV2's finansielle situation, finder Kommissionen, at licensmidlerne finansierer de regionale tv-stationers programproduktion og kun er relevante i forhold til dem. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at de regionale TV2-stationer er uafhængige af TV2, og at de i henhold til loven om radio- og fjernsynsvirksomhed er underlagt deres egne public service-forpligtelser, som de modtager en tilhørende licensbetaling for. Med hensyn til SBS' påstand om, at seerne kommer til at betale to gange for programmet, skal det understreges, at en af betalingerne - abonnementsafgifterne for TV2-hovedkanalen - er et resultat af forbrugerens valg og som fastslået ovenfor ikke involverer statsstøtte. Af det ovenstående fremgår under alle omstændigheder, at TV2 som koncern var en kriseramt virksomhed med akutte finansieringsbehov, eftersom den ikke kunne opnå ekstern finansiering fra bankerne. Dette omfattede eventuelle potentielle fordele hidrørende fra dens forpligtelse til at sende disse programmer.
(149)
TV2's nødlidende situation ændrede sig imidlertid med salget af sendenettet. Indtægterne fra salget af sendenettet satte TV2 i stand til at tilbagebetale en del af sin gæld, og de økonomiske udsigter for selskabet blev langt lysere, som det fremgår af tallene i betragtning 62-64 ovenfor. Også på reklamemarkedet tegnede udsigterne sig mere positivt (95). TV2 var i stand til at tilbagebetale sit statslån fra redningsstøttefaciliteten. Afhængigt af udfaldet af de verserende statsstøttesager og omstruktureringsplanens godkendelse regner TV2 med at kunne dække sit finansieringsbehov frem til januar 2012, hvor abonnementsbetalingen indføres (96).
(150)
På baggrund af denne nye situation finder Kommissionen ikke, at TV2 længere kan kvalificeres som en kriseramt virksomhed. Efter vedtagelsen af nærværende afgørelse er der derfor ikke behov for nogen støtteforanstaltninger, og de anmeldte, men ikke anvendte låne- og kreditfaciliteter indeholdt i omstruktureringsplanen bør ophæves. Af samme grund bør også den eksisterende støttefacilitet, som blev godkendt i beslutningen om redningsstøtten, ophøre.
4.3. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(151)
I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne skal støtten tildeles med det vilkår, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal sætte virksomheden i stand til inden for en rimelig tidshorisont at genoprette sin rentabilitet. Omstruktureringsplanen beskriver de omstændigheder, der bragte selskabet i vanskeligheder, som værende forårsaget af nye aktiviteter, der viste sig ikke at være rentable, og stigende tab på public service-kanalen. Efter Kommissionens opfattelse tilgodeses disse vanskeligheder på tilfredsstillende vis i omstruktureringsplanen.
(152)
Kommissionen noterer, at omstruktureringsplanen indeholder finansielle og operationelle omstruktureringsforanstaltninger, der sammen med den ændrede forretningsmodel vil sætte selskabet i stand til at stå på egne ben. Kommissionen hæfter sig i den forbindelse især ved, at kravet i omstruktureringsplanen om frasalg af aktiver resulterede i det vellykkede frasalg af sendenettet, som gav TV2 tilstrækkelige midler til at kunne tilbagebetale sin gæld. Selskabet tilbagebetalte også den støtte, det havde modtaget via redningsstøttefaciliteten den 4. oktober 2010. Efter eget udsagn har selskabet nu tilstrækkelige midler til at kunne klare sig i tiden frem til indførelsen af brugerbetalingen (97). Andre foranstaltninger i form af omkostningsbesparelser vil også bidrage til at genoprette dets langsigtede rentabilitet (se betragtning 47 og 48 ovenfor).
(153)
TV2 har også opgivet tabsgivende aktiviteter, da selskabet i 2008 solgte sin tabsgivende radioaktivitet til SBS-koncernen.
(154)
TV2 forventes at få løst de strukturproblemer, der var årsagen til dets likviditetsproblemer, når det fra januar 2012 får lov til at opkræve abonnementsbetaling. Public service-kanalens manglende lønsomhed skyldes, at den er afhængig af en enkelt indtægtskilde i form af reklameindtægter, som er konjunkturafhængige og følsomme over for det økonomiske klima. Det fremgår også af reaktionerne fra de banker, der nægtede at yde lån på grund af manglende tiltro til udviklingen på reklamemarkedet og TV2's indjteningsevne. Den nye forretningsmodel vil give TV2 et mere stabilt indtægtsgrundlag med brugerbetaling for hovedkanalen. TV2 regner med yderligere nettoindtægter fra brugerbetalingen på […] mio. DKK i 2012. Desuden forventer selskabet et […] for koncernen i 2012. Kommissionen bemærker, at […] vil den anden indtægtskilde i form af brugerbetalingen også gøre det mere uafhængigt af nedgange inden for konjunkturfølsomme aktiviteter. Kommissionen bemærker, at de foranstaltninger, der skal vende udviklingen, er indeholdt i selve omstruktureringsplanen og ikke beror på eksterne faktorer.
(155)
Som oprindeligt anmeldt strækker omstruktureringsplanen sig over næsten fire år, frem til 31.12.2012. Dette tidsrum blev valgt, fordi den danske regering mente, at efter indførelsen af den nye forretningsmodel og de første erfaringer med den i praksis ville bankerne igen være villige til at låne penge til TV2, og denne periode måtte altså være lang nok til at give dette erfaringsgrundlag. Men eftersom al støtte vil blive ophævet, når denne afgørelse er vedtaget (se ovenfor), finder den danske regering nu, at omstruktureringsperioden bør ophøre ved bortfaldet af alle støtteforanstaltninger.
(156)
Kommissionen ser anderledes på det. Ifølge rammebestemmelserne skal omstruktureringen føre til, at virksomheden kan få genoprettet sin langsigtede rentabilitet. Kommissionen finder, at omstruktureringsperioden løber indtil det øjeblik, hvor virksomheden har gennemført alle omstruktureringsforanstaltninger til sikring af en sådan langsigtet rentabilitet. Selv om alle statsstøtteforanstaltninger bortfalder øjeblikkeligt med denne afgørelse, er det ikke allerede givet på dette tidspunkt, at TV2 vil have genoprettet sin langsigtede rentabilitet, så længe der fortsat ikke er indført en bæredygtig forretningsmodel for TV2. En sådan forretningsmodel vil først blive indført, når der indføres brugerbetaling. Indførelsen af brugerbetalingen er også den væsentligste omstruktureringsforanstaltning, der direkte afhjælper hovedårsagen til TV2's økonomiske vanskeligheder. Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsperioden løber frem til den 31. december 2012 eller det tidspunkt, hvor TV2 bliver i stand til at opkræve abonnementsbetalingen hos slutbrugerne, hvis det sker før den 31. december 2012. Det ser for øjeblikket ud til, at TV2 rent juridisk først har ret til at opkræve brugerbetaling, når dets tilladelse er blevet ændret, for selv om den nugældende radio- og fjernsynslov allerede giver TV2 mulighed for at opkræve brugerbetaling, udelukker TV2's nuværende tilladelse denne mulighed.
4.4. Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger
(157)
Ifølge punkt 38 i rammebestemmelserne skal der træffes kompenserende foranstaltninger for at sikre, at støttens skadelige virkninger for samhandelsvilkårene begrænses mest muligt, således at de positive virkninger, der søges opnået, kommer til at opveje de skadelige virkninger. Disse foranstaltninger kan bestå i frasalg af aktiver, kapacitetsnedskæringer eller indskrænkninger i aktivitetsniveauet på markedet. De skal (punkt 40 i rammebestemmelserne) stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og til virksomhedens størrelse og vægt på dens markeder.
(158)
I princippet kan påbuddet om ikke at åbne nye kanaler (som begrænser aktivitetsniveauet på markedet) betragtes som en kompenserende foranstaltning, da det afskærer TV2 fra at konkurrere om nye kunder og dermed er til gunst for konkurrenterne. Det kunne gavne TV2 at åbne nye kommercielle kanaler, fordi disse kanaler ville blive finansieret med en støt indtægtsstrøm baseret på abonnementsbetaling, som ikke er konjunkturfølsom, og som dermed kunne sikre koncernen den nødvendige indtjening, der ville kunne hjælpe med til at opveje de negative resultater fra public service-kanalen. Ifølge markedsanalyserne i omstruktureringsplanen er betalings-tv-markedet et marked i vækst (98). TV2's konkurrenter hævder imidlertid, at muligheden for at åbne nye kommercielle kanaler under alle omstændigheder ikke ville være aktuel for TV2, da markedet var mættet.
(159)
I den forbindelse hæfter Kommissionen sig ved, at TV2's konkurrenter selv startede nye kanaler i 2009 (SBS lancerede 6eren, Canal Digital vil åbne en sportskanal, Viasat startede en ny kanal den 23. marts 2009, og TV4-Gruppen lancerede i juli 2009 Canal 9).
(160)
Desuden har Danmark bekræftet, at TV2 på grund af omstruktureringen heller ikke vil kunne åbne radiokanaler (99). Det er yderst relevant, i betragtning af det nært forestående udbud af sendetilladelsen til den nye radiostation FM 4. Danmark gav oprindeligt udtryk for en interesse i, at TV2 kunne deltage i dette udbud, men bekræftede siden, at det ikke ville ske i betragtning af Kommissionens igangværende undersøgelse af omstruktureringsplanen, til trods for at der allerede forelå planer herom. I modsætning til, hvad konkurrenterne hævder, har påbuddet om ikke at åbne nye kanaler altså allerede haft betydning og udgør et offer for selskabet. Dette påbud finder Kommissionen væsentligt i lyset af punkt 46 i rammebestemmelserne, hvor det hedder, at støtten ikke må anvendes til at finansiere nye investeringer, der ikke er nødvendige for at genskabe virksomhedens rentabilitet.
(161)
Kommissionen finder, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger også står i et rimeligt forhold til støtteforanstaltningernes fordrejende virkninger. Det skal påpeges, at disse foranstaltninger alle bortfalder på datoen for denne afgørelses vedtagelse. I den sammenhæng henviser Kommissionen til, at ingen af de anmeldte omstruktureringsstøtteforanstaltninger er blevet eller vil blive iværksat. Som det fremgår af betragtning 150 ff. ovenfor, vil også redningsstøttefaciliteten blive ophævet ved vedtagelsen af denne afgørelse. Det betyder, at selskabet ikke kommer til at modtage nogen statsstøtte. De beløb, der faktisk blev trukket på under redningsstøttefaciliteten, var imidlertid begrænsede (der blev trukket 223 mio. DKK af de 1 000 mio. DKK, der var til rådighed), størsteparten blev rent faktisk trukket som redningsstøtte (208 mio. DKK af de 223 mio. DKK blev trukket inden udgangen af 2008, dvs. inden for den seksmåneders redningsperiode), og alle de penge, der reelt blev trukket på kreditfaciliteten, er allerede blevet tilbagebetalt til staten. Det faktiske træk på kreditfaciliteten udgør 223 mio. DKK, hvilket heller ikke er uforholdsmæssigt meget i forhold til TV2's omsætning i 2008 ([…] %). I lyset heraf finder Kommissionen det ikke nødvendigt at kræve yderligere kompenserende foranstaltninger af Danmark og støttemodtageren. Kommissionen ser derfor heller ikke noget behov for nogen af de yderligere kompenserende foranstaltninger, konkurrenterne har foreslået.
(162)
Kommissionen er imidlertid ikke enig med Danmark i, at denne forpligtelse bør ophøre, når alle støtteforanstaltninger er bortfaldet (100). For det første havde Danmark selv fastsat en længere omstruktureringsperiode, indtil den 31. december 2012. For det andet er det intetsteds i rammebestemmelserne fastsat, at de kompenserende foranstaltninger skal have samme varighed som de iværksatte støtteforanstaltninger. For det tredje hviler omstruktureringsplanen på den forudsætning, at det først er i det øjeblik, hvor der i 2012 indføres brugerbetaling, at selskabet vil få adgang til ekstern finansiering. Først da vil den langsigtede rentabilitet være genoprettet. Danmark har selv gjort gældende, at støtteforanstaltningerne, herunder også den stadigt eksisterende redningsstøttefacilitet, ville være nødvendige for at dække likviditetsbehovet, indtil en mere stabil forretningsmodel for public service-kanalen var kommet på plads. Redningsstøttefaciliteten havde altså den funktion, at den har holdt selskabet på fode, indtil der kommer en ny forretningsmodel. På denne baggrund finder Kommissionen ikke, at denne kompenserende forpligtelse kan ophøre ved støttens bortfald eller vedtagelsen af denne afgørelse. Kommissionen finder det imidlertid muligt, at forpligtelsen til ikke at starte nye kanaler kan ophøre på et tidligere tidspunkt end omstruktureringsplanens udløb (31. december 2012), nemlig når der (efter en ændring af TV2's tilladelse) er indført brugergebyrer, og TV2 bliver i stand til at opkræve dem.
4.5. Støttens begrænsning til et minimum
(163)
I henhold til punkt 43 i rammebestemmelserne skal støttebeløbet og støtteintensiteten begrænses til det absolutte minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen. Formålet med denne bestemmelse er at undgå, at virksomheden ved omstruktureringens afslutning kommer til at stå med et likviditetsoverskud, som den kunne udnytte til at agere aggressivt på markedet. Støttemodtagerne skal selv yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse. Bidraget skal være et reelt bidrag, dvs. et faktisk bidrag, hvilket udelukker forventede fremtidige gevinster såsom cash flow. Og det skal være så stort som muligt, mindst 50 %, når der er tale om en stor virksomhed. Kommissionen anser TV2 for at være en stor virksomhed i rammebestemmelsernes forstand.
(164)
Kommissionen deler ikke den danske regerings opfattelse af, at en hvilken som helst omkostning; og specielt omkostningsbesparelser, automatisk bør anses at udgøre omstruktureringsomkostninger. Omkostningsbesparelser er en omstruktureringsforanstaltning, og en virksomhed kan have udgifter ved at gennemføre omkostningsbesparelser. De omkostningsbesparelser, Danmark har beskrevet i denne sag, udgør ikke i sig selv en omstruktureringsomkostning. Danmark har fremlagt en liste over »klassiske« omstruktureringsomkostninger, som beløber sig til […] mio. DKK og omfatter transaktionsomkostninger i forbindelse med salget af sendenettet ([…] mio. DKK), omkostninger ved overgangen til den nye forretningsmodel ([…]-[…] mio. DKK) og omkostninger ved opsigelse af ansættelseskontrakter, advokatudgifter og konsulentudgifter ([…] mio. DKK). Kommissionen accepterer disse omkostninger som omstruktureringsomkostninger.
(165)
Ifølge Kommissionens beslutningspraksis omfatter omstruktureringsomkostninger alle ekstraordinære omkostninger, der er forbundet med genoprettelse af rentabiliteten, men ikke ordinære driftsomkostninger afholdt i omstruktureringsperioden. Denne sag drejer sig imidlertid om en virksomheds behov for likviditet til at kunne klare sig i en overgangsperiode, indtil en ny, bæredygtig forretningsmodel er kommet på plads. Som beskrevet ovenfor, havde TV2 reelle finansieringsproblemer, da selskabet ikke havde adgang til ekstern finansiering. I denne særlige sag, hvor der er tale om en rent finansiel omstrukturering, indtil virksomheden overgår til en mere stabil forretningsplan, kan Kommissionen også acceptere dette finansieringsbehov som en omstruktureringsomkostning. Det var kreditfaciliteten i redningsstøttebeslutningen (1 000 mio. DKK), der gav selskabet den nødvendige midlertidige stødpude til at dække dette behov. Men denne facilitet var midlertidig, og der kunne kun trækkes på den, når TV2 kunne dokumentere et af en ekstern revisor attesteret finansieringsbehov. I sidste ende trak TV2 ikke ret meget på denne kreditfacilitet (kun […] % af den). Desuden blev størsteparten ([…] mio. DKK) trukket i den periode, der var omfattet af Kommissionens beslutning i redningsstøttesagen, dvs. inden for den seksmåneders redningsperiode frem til fremlæggelsen af omstruktureringsplanen.
(166)
TV2 bidrager til de ovennævnte omstruktureringsomkostninger med salg af aktiver i form af frasalg af sendenettet, der indbragte 640 mio. DKK, og ekstern finansiering i form af et realkreditlån i sin ejendom i Odense på 80 mio. DKK. Bidraget på i alt 720 mio. DKK ligger et godt stykke over de 50 %, der gælder for store virksomheder. Som nævnt ovenfor, brugte TV2 pengene fra salget af sendenettet til at nedbringe sin gæld. Disse penge kan ikke bruges til andre formål. Som det fremgår af det ovenstående, vil alle støtteforanstaltninger desuden bortfalde på datoen for denne afgørelses vedtagelse, og der vil ikke blive iværksat nogen nye støtteforanstaltninger som anmeldt i omstruktureringsplanen, jf. betragtning 150 ovenfor. I relation til punkt 45 i rammebestemmelserne er der derfor ingen fare for, at der i selskabet kommer til at forblive nogen støtte, der overstiger, hvad der er nødvendigt.
4.6. Andre vilkår
(167)
For at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse, kan Kommissionen i henhold til punkt 46 i rammebestemmelserne kræve yderligere foranstaltninger truffet af medlemsstaten.
(168)
Kommissionen har noteret sig de argumenter, Danmark fremførte under den formelle undersøgelse, og de intentioner, støttemodtageren gav udtryk for i sine indlæg om, at omstruktureringsplanen skal sætte TV2 i stand til at udnytte forretningsmuligheder på lige fod med andre og opkræve abonnementsbetaling. Danmark og TV2 peger endvidere på, at TV2's aktuelle egenkapitalgrundlag med en soliditetsgrad [og rentebærende nettogæld], der er betydeligt større [lavere] end konkurrenternes, alene er nødvendig på grund af usikkerhederne omkring de verserende statsstøttesager og forretningsmodellen. Både TV2 og Danmark tilkendegiver en generel vilje til at bringe kapitalstrukturen på niveau med TV2's konkurrenter, når først statsstøttesagerne er afsluttet.
(169)
Kommissionen ser da heller ikke noget behov for, at TV2 skulle have en kapitalstruktur, der var forskellig fra konkurrenternes, når først usikkerheden omkring forretningsmodellen og de verserende sager er afklaret. En kapitalstruktur baseret på en (kunstigt) stor egenkapital er en fordel for en virksomhed, fordi den dermed vil være i stand til at tiltrække finansiering til en relativt lav rente. Derfor er det ligeså vigtigt, at TV2 bringer sin kapitalstruktur tilbage på et niveau, der sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes. Kommissionen ser gerne, at TV2 vender tilbage til en normal kapitalstruktur med udbyttebetaling til staten frem for aggressivt at udvide sin balance med lånefinansiering.
4.7. Tilsyn og årlig rapportering
(170)
I overensstemmelse med punkt 49 og 50 i rammebestemmelserne har Danmark givet tilsagn om at indsende rapporter til Kommissionen senest seks måneder efter godkendelsen af støtten.
4.8. Konkurrencesag
(171)
Kommissionen er bekendt med, at en af TV2's konkurrenter har indbragt klage til Kommissionen mod den planlagte indførelse af brugerbetaling. Kommissionen bemærker, at der kan være aspekter ved en statsstøtte, der er i strid med andre særlige traktabestemmelser end statsstøttereglerne, men som er så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (101). Domstolen har statueret, at forpligtelsen til at sikre, at statsstøttereglerne anvendes i overensstemmelse med andre gældende bestemmelser, specielt gælder i relation til konkurrencereglerne, som også tilsigter at forhindre, at konkurrencen inden for fællesmarkedet fordrejes. Domstolen har dog i sin retspraksis anerkendt, at procedurer i statsstøtte- og konkurrencesager er underlagt selvstændige og særlige regler. Domstolen har således udtalt, at »når Kommissionen vedtager en beslutning om, hvorvidt en støtte er forenelig med fællesmarkedet, er den ikke forpligtet til at afvente udfaldet af en sideløbende procedure, der er iværksat i henhold til forordning nr. [1], når den ud fra en gennemgang af de foreliggende økonomiske forhold og uden herved at have anlagt et åbenbart urigtigt skøn er nået frem til den opfattelse, at støttemodtageren ikke handler i strid med artikel [101 og 102 i TEUF]«. (102) Konkurrencesagen behøver altså ikke at være formelt færdigbehandlet, før Kommissionen kan træffe afgørelse i statsstøttesagen.
(172)
Kommissionen vil gerne understrege, at det i denne sag ikke er selve støtten (redningsstøttefaciliteten), men et andet element i omstruktureringsplanen (brugerbetalingen), klagen er rettet mod. Brugerbetalingen vil blive indført i begyndelsen af 2012, dvs. efter at støttefaciliteten er bortfaldet, ved en ændring af TV2's tilladelse. Det må også tages med i betragtning, at størsteparten af den reelt udbetalte støtte blev ydet i løbet af redningsperioden og godkendt af Kommissionen i redningsstøttebeslutningen af 4. august 2008, og at støtten ophæves, når nærværende afgørelse træder i kraft.
(173)
Hvis denne klage eller bemærkningerne fra tredjeparter i denne sag også skal forstås som en klage over, at TV2 bliver en betalings-tv-kanal, er det tilstrækkeligt at konstatere, at den blotte indførelse af brugerbetaling for hovedkanalen ikke kan udgøre en overtrædelse af konkurrencereglerne. Når TV2's hovedkanal bliver en betalingskanal, kommer der en ny kanal til på betalings-tv-markedet. Dette må antages at kunne få indvirkning på de konkurrenter, der er aktive på dette marked, og f.eks. resultere i, at nogle af dem må forlade markedet (de respektive betalings-tv-pakker) eller sænke deres priser. Der er imidlertid blot tale om normale virkninger af en rentabel konkurrents indtræden på markedet. Den omstændighed, at der indføres brugerbetaling, og at det vil føre til øget konkurrence, er derfor ikke i sig selv i strid med artikel 102 og 106 i TEUF.
(174)
Klageren har på linje med nogle af de andre konkurrenter, der fremsatte bemærkninger, hævdet, at den planlagte indførelse af det såkaldte TV2-alene-kort ville få konkurrenceskadelige virkninger og samtidig begunstige distributøren Boxer. Ordningen med TV2-alene-kortet indebar, at kunderne kunne modtage TV2 gratis, hvis de ikke købte nogen andre betalings-tv-ydelser. Ifølge klageren ville TV2-alene-kortet derfor kunne få kunder, der overvejede at abonnere på betalings-tv, til at afstå fra det, hvilket var til skade for TV2's konkurrenter. Men eftersom Danmark har opgivet at indføre dette TV2-alene-kort, er påstandene om, at det ville være i strid med konkurrencereglerne, uden nogen relevans og kan ikke få nogen indflydelse på vurderingen af omstruktureringsplanen.
(175)
Hvad angår nogle konkurrenters frygt for, at støtten som sådan kan bruges til at finansiere en aggressiv markedsadfærd, påpeger Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at statsstøtten i sig selv vil medføre en overtrædelse af andre bestemmelser i TEUF eller automatisk vil få TV2 til at udøve en konkurrenceskadelig adfærd.
(176)
Kommissionen finder, at den anmeldte omstruktureringsplan er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, sammenholdt med Kommissionens rammebestemmelser for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, dog på nedennævnte betingelser.
(177)
Da selskabet siden salget af sendenettet har befundet sig i en bedre økonomisk situation, finder Kommissionen, at ingen af de i omstruktureringsplanen indeholdte støtteforanstaltninger (låne- og kreditfaciliteter) bør iværksættes, og at den eksisterende kreditfacilitet (som blev godkendt i Kommissionens beslutning N 287/09 af 4. august 2008) bør ophæves med øjeblikkelig virkning på datoen for denne afgørelses vedtagelse. Kommissionen noterer, at den oprindeligt anmeldte garanti i forbindelse med salget af sendenettet - efter det stedfundne salg af sendenettet uden en garanti - ikke længere er relevant.
(178)
Kommissionen har endvidere noteret sig Danmarks tilsagn om, at den kompenserende foranstaltning i form af påbuddet om ikke at starte nye kanaler omfatter såvel radio- som tv-kanaler. Denne foranstaltning bør være gældende indtil den 31.12.2012 eller indtil indførelsen af brugerbetaling, såfremt støttemodtageren får mulighed for at opkræve brugerbetaling før denne dato. Indførelsen af brugerbetaling anses for at finde sted på det tidspunkt, hvor TV2 får retskrav på en sådan betaling.
(179)
Kommissionen noterer sig Danmarks tilsagn om at lade en uafhængig finansekspert sammenligne TV2's kapitalstruktur med kapitalstrukturen i andre medieselskaber og om at tilpasse kapitalstrukturen, hvis den afviger væsentligt fra medianen eller gennemsnittet for de relevante medieselskaber. Hvis der er vægtige grunde til ikke at tilpasse kapitalen, kan den danske regering anmelde en ændring af omstruktureringsplanen til Kommissionen -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den facilitet, som Danmark ydede TV2, og som blev godkendt som redningsstøtte af Kommissionen ved beslutning af 4. august 2008, er forenelig med det indre marked, forudsat at den omstruktureringsplan, der blev anmeldt den 4. februar 2009, gennemføres i fuldt omfang og på de i artikel 2, 3 og 4 fastsatte betingelser.
Artikel 2
Med virkning fra datoen for denne afgørelse skal den redningsstøttefacilitet, som Danmark ydede TV2, og som blev godkendt af Kommissionen ved beslutning af 4. august 2008, ophæves. Alle de andre støtteforanstaltninger, som Danmark anmeldte til Kommissionen den 4. februar 2009, må ikke iværksættes.
Artikel 3
Den af Danmark foreslåede kompenserende foranstaltning i form af påbud om, at TV2 ikke må åbne nye tv- eller radiokanaler, skal være gældende indtil den anmeldte omstruktureringsperiodes udløb den 31. december 2012. Såfremt TV2 får mulighed for at opkræve abonnementsbetaling (brugergebyrer) før denne dato, ophører påbuddet om ikke at starte nye radio- og tv-kanaler dog på dette tidspunkt.
Artikel 4
Den danske regering skal i slutningen af 2012 eller begyndelsen af 2013 lade en uafhængig finansekspert foretage en analyse af TV2's kapitalstruktur ved at sammenligne den med kapitalstrukturen i andre relevante medieselskaber. Hvis TV2's kapitalstruktur afviger væsentligt fra medianen eller gennemsnittet for de relevante medieselskaber, skal den danske regering tilpasse kapitalstrukturen på generalforsamlingen i april 2013 for at rette op på denne situation.
Artikel 5
Danmark underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 20.)
a Dánia által a TV2 Danmark A/S szerkezetátalakítása tekintetében végrehajtani tervezett C 19/09 (korábbi N 64/09) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 2614. számú dokumentummal történt)
(Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/109/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (1) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,
miután az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel az észrevételeikre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2008. augusztus 4-én a Bizottság értesítette Dániát azon határozatáról, amely szerint nem emel kifogást a TV2 Danmark A/S-nek nyújtandó, 1 000 millió DKK teljes összegű hitelkeret formáját öltő megmentési célú támogatással szemben (3) (a továbbiakban: a megmentési célú támogatásról hozott határozat). Az említett határozat a tervezett támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával - jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja - és különösen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (4) (a továbbiakban: az iránymutatás) megállapított szabályokkal összeegyeztethetőnek találta.
(2)
A megmentési célú támogatásról hozott határozat és az iránymutatás értelmében a megmentési célú támogatás engedélyezését követő hat hónapon belül - azaz legkésőbb 2009. február 4-ig - a Bizottság elé kellett terjeszteni egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet kellett, illetve annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették.
(3)
2009. február 4-én Dánia az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése - jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése - alapján a TV2 Danmark A/S-re vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be a Bizottságnak.
(4)
2009. július 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Dániát, hogy a támogatás tekintetében megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében - jelenleg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése - megállapított eljárást.
(5)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére.
(6)
A Bizottsághoz az érdekelt felektől az alábbi észrevételek érkeztek be.
-
2009. október 1.
TDC A/S és YouSee
-
2009. október 1.
Canal Digital Danmark
-
2009. október 1.
MTV Networks
-
2009. október 2.
Niels Jørgen Langkilde
-
2009. október 2.
Boxer TV
-
2009. október 2.
Discovery Networks Nordic
-
2009. október 2.
TV2 Danmark (a támogatás kedvezményezettje)
-
2009. október 2.
MTG Viasat (amely 2009. október 15-i levelében további mellékleteket nyújtott be)
-
2009. október 2.
Dán Kábeltelevíziók Szövetsége
-
2009. október 2.
SBS Broadcasting Networks Ltd és SBS TV A/S
-
2009. október 7.
Telia Stofa A/S
(7)
A Bizottság az észrevételeket 2009. október 27-én továbbította Dániának. A Telia Stofa később beérkezett észrevételét 2009. november 30-án továbbította Dániának. Dánia lehetőséget kapott a válaszadásra, és észrevételei a harmadik felek észrevételeinek különböző szempontjait tárgyaló két levélben érkeztek be: a dán kormány 2010. január 29-én kelt, az állandó képviseleten keresztül eljuttatott és 2010. február 23-án iktatott levelében, valamint 2010. március 29-én kelt és 2010. március 30-án iktatott levelében, amelynek mellékleteit később, 2010. április 14-én iktatták. A dán kormány 2010. június 8-án további információt szolgáltatott a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozó új médiapolitikai megállapodás elfogadásáról.
(8)
A TV2 Danmark A/S 2010. június 9-én a TV2 műsorszóró hálózatának eladására vonatkozó tájékoztató feljegyzést nyújtott be.
(9)
2010. június 8-án a Bizottság és a támogatás kedvezményezettje, a TV2 Danmark A/S társaság között találkozóra került sor. A találkozót követően a Bizottság 2010. június 30-án kérdéseket intézett Dániához, amelyekre Dánia 2010. július 9-én nyújtott be válaszokat.
(10)
A Viasat 2010. május 26-i elektronikus levelében, valamint 2010. június 1-jén és 2010. július 6-án iktatott leveleiben nyújtott be további információt.
(11)
A Bizottság 2010. július 23-án és 28-án feltett további kérdéseire Dánia 2010. augusztus 17-én nyújtott be válaszokat. A Bizottság 2010. szeptember 14-én találkozót tartott Dániával; ezt követően Dánia 2010. október 15-én kelt levelében tett további észrevételeket.
(12)
A Viasat 2010. december 22-én, az SBS pedig 2011. február 7-én szolgáltatott további információkat a Bizottságnak.
(13)
A Bizottság 2011. január 14-én információkérést küldött Dániának, amelyre Dánia 2011. február 3-i levelében válaszolt. Dánia 2011. január 28-i levelében újabb találkozót kért. Erre a találkozóra 2011. február 7-én került sor. További információt 2011. február 24-én szolgáltattak.
(14)
A dán hatóságok kérésére 2011. március 4-én újabb találkozóra került sor. Dánia ezt követően 2011. március 11-én, 17-én és 18-án, valamint 2011. április 6-án és 14-én iktatott leveleiben szolgáltatott további információt. Dánia 2011. március 11-i levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a szerkezetátalakítási terv egyes részeinek (az alábbiakban részletesebben ismertetett „TV2 Alene kártya”) megvalósítása elmarad. Dánia 2011. március 17-én és 18-án, valamint 2011. április 6-án és 14-én e változtatás figyelembevételével módosította a pénzügyi adatokat.
(15)
Megjegyzendő továbbá, hogy a Viasat Broadcasting UK Ltd 2009. március 24-én a megmentési célú támogatásról hozott határozat megsemmisítése iránti keresetet terjesztett be az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához (jelenleg Törvényszék) (6). Ezen túlmenően a Viasat Broadcasting UK Ltd 2009. május 15-én azt kérte, hogy a Bizottság - a megmentési célú támogatásról hozott határozat visszavonása érdekében - indítson az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (7). Ezek a beadványok egy másik határozatra vonatkoznak, és nem gátolják meg, hogy a Bizottság véleményt formáljon a szerkezetátalakítási tervről. A 2010. május 17-i végzés (8) azonban a törvényszéki ügyben folyó eljárást a szerkezetátalakítási ügyben hozott végleges bizottsági határozat meghozataláig felfüggesztette.
(16)
2009. december 14-én az MTG/Viasat panaszt nyújtott be, amelyben azt állította, hogy Dánia a TV2 felhasználói díjainak bevezetésével megsérti többek között az EUMSZ 106. és 102. cikkét.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT: A TV2 DANMARK A/S
(17)
A TV2 Danmark A/S-t 2003-ban teljes egészében a dán állam tulajdonát képező korlátolt felelősségű társaságként hozták létre. A társaság átvette az 1986-ban létrehozott önálló közintézmény, a TV2 tevékenységeit. A TV2 Danmark A/S több különböző társaságban rendelkezik érdekeltséggel, amelyek között szerepelnek teljes egészében a tulajdonát képező leányvállalatok, társult vállalkozások, közös vállalkozások és kisebbségi tulajdonát képező holdingtársaságok. A TV2 Danmark A/S (a továbbiakban: TV2) a TV2 csoport anyavállalata, amely a TV2 közszolgálati televíziócsatornát (az alábbiakban még előforduló elnevezése: fő csatorna) üzemelteti.
(18)
Jelenlegi üzleti modell: A TV2 fő csatornáját korábban televízió-előfizetési díjakból és reklámbevételekből finanszírozták. Noha a regionális csatornák finanszírozása részben még mindig így történik, a fő csatorna televízió-előfizetési díjakból történő finanszírozása 2004 júliusában megszűnt, és kizárólag a reklámbevételekből történő finanszírozás maradt meg. A kereskedelmi csatornák nyereségét nem számítva ezek a reklámbevételek jelenleg a fő csatorna egyetlen jövedelemforrását jelentik. A TV2 jelenleg nem jogosult arra, hogy előfizetési díjakat számítson fel a fő csatornájáért.
(19)
Közszolgáltatási kötelezettségek: A dán műsor-szolgáltatási törvény 38a. paragrafusának (1) bekezdése közszolgáltatási kötelezettséget állapít meg a TV2 számára, és kimondja, hogy „a közszolgálati műsor-összeállítási tevékenységeket a 10. paragrafusban említett elvekkel összhangban kell biztosítani a nagyközönség számára”. Ezeket az általános kötelezettségeket a közszolgáltatási engedélyben és annak függelékeiben részletesebb leírások egészítik ki.
(20)
A Bizottság elfogadta (9), és e tekintetben a Törvényszék is megerősítette (10), hogy a TV2 fő csatornája közszolgáltatási kötelezettséget teljesít. A TV2 közszolgálati tevékenysége a költségeiből több mint […] (11)-t tesz ki (12).
(21)
A TV2 fő csatornája továbbá a TV2 közszolgáltatási engedélyének (13) 2.5. pontja szerint közszolgáltatási kötelezettség keretében regionális műsorokat sugároz. A regionális tartalmat a TV2 regionális állomásai készítik. A nyolc regionális állomás független a TV2-től. Azok a dán műsor-szolgáltatási törvény (14) 31. és azt követő paragrafusainak hatálya alá tartoznak. A TV2 mind a nyolc regionális állomásának van egy-egy képviselő-testülete, amelyek összetétele a regionális kultúra és közösség igen változatos szempontjait tükrözi. E képviselő-testületek ülésein a TV2 nem vehet részt. A regionális állomások a dán műsor-szolgáltatási törvény 31. és azt követő paragrafusainak értelmében közszolgálati tevékenységekre vonatkozó megbízatást kaptak, műsor-összeállításuknak pedig hangsúlyoznia kell a regionális kötődést. Tevékenységeiket elsősorban előfizetési díjakból finanszírozzák (15). A TV2 ezeket a regionális műsorokat a TV2 rendes műsorszerkezetében biztosított műsorablakokban köteles közvetíteni (16). A TV2 nem befolyásolhatja a választott televíziós formátumot például annak érdekében, hogy biztosítsa a fő csatorna televízió-műsorainak általános összeállításával való összhangot. Az országos és a regionális programok között a TV2 a regionális piacra irányuló reklámokat közvetít, és megtartja a reklámbevételeket.
(22)
Továbbítási kötelezettség: A fő csatorna a dán műsor-szolgáltatási törvény 6. paragrafusa értelmében továbbítási (must carry) kötelezettség hatálya alá tartozik, amelynek megfelelően az SMATV műsorterjesztői (köztük a kábeles kereskedelmi műsorterjesztők) valamennyi csomagjukban kötelesek hozzáférést biztosítani a rendelkezésben említett csatornákhoz (azaz a TV2-höz és a DR-hez) (17).
A műsorterjesztési platformként műholdat alkalmazó televíziós műsorterjesztők nem voltak kötelesek felvenni a TV2-t a műsorcsomagjaikba, ezt mégis megtették, mivel a csatorna igen népszerű (18).
(23)
Televíziós műsorterjesztés Dániában: Dániában öt különböző módon történik a televíziós műsorterjesztés, a televíziójel vételének alternatív eszközeit tekintve. Ezek a következők: kábeles műsorterjesztés (a YouSee és a Stofa műsorterjesztők), SMATV (helyi kábeles műsorterjesztés), műholdvevő antennán keresztüli műsorterjesztés (Viasat és Canal Digital), széles sávú műsorterjesztés (IPTV) és földi műsorterjesztés. 2009. november 1-jétől az analóg földi jeleket kikapcsolták és a dán földi televíziójeleket digitalizálták. A Boxer társaság nyerte meg a kereskedelmi „kapuőr” szerep betöltésére szóló pályázatot, és ez a társaság felel az előfizetési díjon alapuló csatornák földi hálózaton keresztüli közvetítéséért. Jelenleg a TV2 fő csatornáját ingyenesen sugározzák, a csatorna megtekintéséért nem számítanak fel előfizetési díjat (19).
(24)
A TV2 tevékenységei: A TV2 elsősorban a műsorszolgáltatás és a televíziós reklámok értékesítése területén tevékenykedik. Emellett audiovizuális jogokat szerez és értékesít nemzetközi piacokon (például a 2008-as labdarúgó-Európa-bajnokság vagy az olimpiai játékok sugárzásának jogát); e jogokkal maga sugározhat, vagy ezeket újraértékesítheti. A TV2 szinte kizárólag a dániai televíziós műsor-szolgáltatási piacon és egyéb médiavonatkozású piacokon működik. A TV2 fő csatornája a Danmarks Radio (DR) (kizárólag előfizetési díjból finanszírozott és két közszolgálati csatornát működtető közvállalkozás) mellett a legnagyobb televíziócsatorna.
A TV2 fő csatornája a televíziós reklámok piacán jelenleg például a Viasat TV3 és TV3 + csatornájával áll versenyben. A Viasat tulajdonosa a svéd Modern Times Group A/S (MTG), amely a műholdas szegmensben is műsorterjesztőként tevékenykedik. A TV2 a reklámbevételekért a német ProSiebenSat tulajdonát képező SBS A/S társasággal is versenyben áll. A TV2 fizetős televíziócsatornái - például a TV2 Zulu és a TV2 Charlie - más kereskedelmi csatornákkal állnak versenyben a fizetős televíziócsomagok terjesztésének nagykereskedelmi piacán.
(25)
Kereskedelmi műveletek: A TV2 több, nem közszolgálati csatornát üzemeltet, többek között a TV2 Zulu, a TV2 Charlie, a TV2 Film és a TV2 News csatornát. Emellett 50 %-ban tulajdonosa a TV2 Sports csatornának is. A TV2 Zulu, a TV2 Charlie és a TV2 News csatornát előfizetési díjakból és reklámokból, a TV2 Film csatornát pedig kizárólag előfizetési díjakból finanszírozzák.
(26)
Amint azt Dánia (20), valamint a TV2 Danmark A/S és a versenytársa, a Viasat (21) is elismeri, a fő csatorna üzemeltetése elengedhetetlen a kereskedelmi csatornák bevételeinek eléréséhez.
(27)
A TV2 2001 óta köteles elkülönített elszámolásokat vezetni a kereskedelmi és a közszolgálati tevékenységeiről, lásd a 740. sz. végzést (22). Az elszámolásokat külső könyvvizsgálók ellenőrzik.
(28)
Egyéb üzleti tevékenység: A TV2 Danmark A/S emellett több leányvállalat tulajdonosa, illetve számos, televíziós vonatkozású tartalom- és rádiószolgáltató közös vállalkozás része, és korábban a DR-rel együtt műsorszóró átviteli hálózattal is rendelkezett (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M és Fordelingsnet). A Dánia által szolgáltatott információk szerint az átviteli hálózatok tervezése, kiépítése, üzemeltetése és szolgáltatása tekintetében a Broadcast Service Denmark a vezető dán műsorszolgáltató. Az átviteli hálózat közvetlenül vagy közös tulajdonú partnerségek (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV) révén a Danske Radio és TV2 közös tulajdonát képezte. A TV2 azonban szerkezetátalakítása során eladta az említett hálózatban szerzett részesedéseit.
(29)
A TV2-t érintő, nemzeti trösztellenes ügyek: A Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 reklámpiaci magatartását a dán versenyhatóságok vizsgálják. A Dán Versenytanács 2005. december 21-én úgy határozott, hogy a TV2 megsértette az EUMSZ 102. cikkét és a kapcsolódó nemzeti jogi rendelkezéseket azzal, hogy a reklámpiacon a hűséget növelő engedményeket alkalmazott. Ezt a határozatot a Versenyjogi Fellebbviteli Bíróság 2006. november 1-jén megsemmisítette, ezután azonban a Kelet-dániai Ítélőtábla 2009. június 22-én fellebbezés során helybenhagyta. Az utóbbi ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be a Legfelsőbb Bírósághoz, amely 2011. március 18-án helybenhagyta az Ítélőtábla ítéletét. Az ügy egy korábbi, 2000. november 29-i ügy folytatása volt, amelyben a dán versenytanács megállapította, hogy a TV2 2000-ben biztosított engedményei erőfölénnyel való visszaélésnek minősülnek.
III. A TV2-T ÉRINTŐ EGYÉB, FOLYAMATBAN LÉVŐ JOGI ÜGYEK
(30)
A TV2 bejegyzését megelőzően a TV2 műveleteinek állami forrásokból történő támogatásával a 2004. május 19-i bizottsági határozat, illetve a későbbi feltőkésítésével a 2005. február 2-i bizottsági határozat (23) foglalkozott. Az első határozatban a Bizottság a TV2-nek nyújtott 628,1 millió DKK összegű, a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatás visszafizettetését rendelte el. Dánia elrendelte a kamatokkal megnövelt visszafizettetést a támogatás kedvezményezettje számára, így 1 050 millió DKK-t fizettetett vissza a TV2-vel. A második határozat nem emelt kifogást a feltőkésítés ellen, amely - a közös piaccal összeegyeztethető - 440 millió DKK összegű tőkeinjekcióból és további 394 millió DKK hitel-tőke konverzióból állt.
(31)
A Törvényszék 2008. október 22-én megsemmisítette a visszafizettetésről szóló bizottsági határozatot (24). 2009. szeptember 24-én (25) a Törvényszék a feltőkésítésre vonatkozó határozat elleni végzést adott ki, amelyben kimondta, hogy a kereset okafogyottá vált, mivel a visszafizettetésről szóló határozaton alapuló, feltőkésítésre vonatkozó határozat már nem létező feltevéseken alapul, és ennélfogva tartalmatlan és értelmetlen. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a két határozat ugyanannak a jogkérdésnek a két vetülete.
(32)
A Bizottság fenti üggyel kapcsolatos vizsgálata ezzel az eljárással párhuzamosan folyt, és a fenti ügyben a Bizottság e határozat elfogadásával egy időben fogadja el határozatát.
IV. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
1. Az eredeti szerkezetátalakítási terv háttere
(33)
A 2008. évben 1 000 millió DKK megmentési célú támogatást engedélyező bizottsági határozatban foglaltaknak megfelelően a TV2 Danmark társaságnak jelentős - különösen rádióüzemeltetésre irányuló - beruházások miatt komoly likviditási problémái, a vártnál alacsonyabb reklámbevételei és magasabb kamatdíjai merültek fel. Ezeket a likviditási szükségleteket a magánhitelezőktől (bankoktól) származó hitelekre vonatkozó kezességvállalással nem tudta kielégíteni. A megmentési célú támogatásról hozott határozatnak megfelelően Dánia az iránymutatásban megállapított hat hónapos határidőn belül beterjesztette a szerkezetátalakítási tervet.
(34)
A Bizottsághoz 2009. február 4-én benyújtott szerkezetátalakítási terv a dán politikai pártok többsége által a 2007-2010 közötti időszakra szóló médiapolitikai megállapodás kiegészítése tárgyában kötött megállapodás nyomán készült; e kiegészítést 2009. január 9-én hozták nyilvánosságra.
(35)
2009. február 4-i bejelentésében Dánia azért jelentett be különböző szerkezetátalakítási támogatásokat, mert szerinte a megmentési célú támogatásról hozott bizottsági határozatban feltárt rövid távú likviditási és eladósodással összefüggő problémák továbbra is fennálltak. E problémák következtében a Bizottság a TV2 Danmark A/S-t az iránymutatás (26) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősítette, amely minősítéstől az eljárás megindításáról szóló határozatban nem volt oka eltérni, és amely - Dánia szerint - még a megmentési célú támogatást követően is érvényes. Ez bebizonyítható a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban (27) említett adatokkal.
(36)
Az eljárás későbbi szakaszában, és különösen a harmadik felek észrevételeire válaszolva Dánia a TV2 pénzügyi helyzetére vonatkozóan újabb, frissített PWC-tanulmányt nyújtott be. A frissített adatokat az alábbi táblázat foglalja össze (28).
A TV2 Danmark A/S kulcsfontosságú számadatainak alakulása
(millió DKK)
2006
2007
2008
2009
Adózás előtti eredmény
142
- 213
18
-28
Forgalom
1 980
2 251
2 206
2 029
Nettó pénzforgalom
79
- 550
-73
-60
Nettó kamatozó adósság
232
564
622
659
Nettó kamatterhek
10
19
41
31
Nettó eszközérték
815
598
616
601
Dánia szerint a TV2 problémái többek között a fenntartható üzleti modellel nem rendelkező, egyre kevésbé nyereséges közszolgálati csatorna miatt (29), valamint a sikertelen beruházásokból fakadó veszteségek miatt merülnek fel.
(37)
Veszteségek: Mivel a reklámbevételek a költségvetésben tervezettnél alacsonyabbak, és azokhoz nem megfelelő beruházások sorozata (leginkább a TV2 Radio) társul, a TV2 Danmark A/S 2007-ben jelentős veszteséget termelt (214 millió DKK-t, a tőkemegtérülése - 36 % volt). Ezen túlmenően 2008. március végén a 2008. év pénzügyi eredményre vonatkozó előrejelzés […] millió DKK-t elérő, további adózás előtti veszteséget prognosztizált, jóllehet úgy tekintették, hogy az előrejelzés igen érzékeny lehet a reklámpiac alakulására. A társaság 2009-ben ugyancsak veszteséges volt.
(38)
Forgalom/piaci részesedés: A TV2 fő csatornájának piaci részesedése a megmentési célú támogatást megelőző években csökkent, és továbbra is csökken. A TV2 korábbi üzleti előnyének - az analóg földfelszíni televíziós műsorszórás kikapcsolásával történő - megszüntetése és a DTT (a digitális földfelszíni televíziós műsorszórás) bevezetése 2009 novembere óta a lehetőségek egyenlőbb eloszlásához vezetett. A továbbítási kötelezettség megszüntetése (lásd az alábbi (52) preambulumbekezdést) várhatóan tovább csökkenti a piaci részesedést. 2003 és 2009 között a TV2 fő csatornájának „kereskedelmi” piaci részesedése (a kereskedelmi szempontból legérdekesebb nézői csoportot jelentő 21-50 év közötti korosztályt tekintve) már 19 %-kal csökkent, azaz 56,2 %-ról 45,6 %-ra esett vissza (30). A TV2 kereskedelmi piaci részesedését a TV2 2013-ban […] %-ra becsüli (31).
(39)
Növekvő adósság/pénzforgalom/kamatterhek: Ahogyan a táblázatban látható, a TV2 Danmark A/S nettó kamatozó adóssága egyenletesen nőtt, így a 2006. évi 232 millió DKK után 2008-ban elérte a 622 millió DKK-t (a hálózat eladása és az adósság többségének visszafizetése előtt a nettó kamatozó adósságot a 2010. évi költségvetésben […] millió DKK-ra tervezték). A táblázat továbbá alátámasztja, hogy a 2006. december 31. és 2009. december 31. közötti időszakban a TV2 Danmark A/S-nek negatív volt a pénzforgalma, növekedtek az adósságai, emelkedtek a kamatterhei, és csökkent a nettó eszközértéke.
(40)
A legjobb és a legrosszabb eset elemzése: Az eredeti szerkezetátalakítási terv alapforgatókönyvet, a legjobb és a legrosszabb eset forgatókönyvét, valamint érzékenységi számításokat tartalmaz. A terv a társaságon kívüli piaci előrejelzésekre (a PricewaterhouseCoopers által összeállított előrejelzésekre) támaszkodik. A forgatókönyvek a reál-GDP növekedését prognosztizálják, és ebből a televíziós reklámok piacán becsült növekedésre (illetve csökkenésre) következtetnek, amely a piaci részesedésre vonatkozó előrejelzésekkel együtt a TV2 reklámbevételeire vonatkozó előrejelzéseket eredményez. Az alapforgatókönyvben mérsékelt GDP-növekedés szerepel (2009-re és 2010-re […] %, 2011-re […] %, 2012-re pedig […] %). A televíziós reklámok piaca a 2009-2012 közötti időszakban az előrejelzés szerint […], azaz az adott időszakban […] millió DKK-ról […] millió DKK-ra változik ([…] %). A legrosszabb eset forgatókönyve a reál-GDP kevésbé pozitív növekedését mutatta (2009-ben nulla, 2010-ben […] %-os, 2011-ben […] %-os, 2012-ben pedig […] %-os növekedéssel), továbbá azt jelezte, hogy a reklámkiadások a 2009. évi […] millió DKK-ról 2012-ben […] millió DKK-ra, […] %-kal […]. A legjobb eset forgatókönyve az alapforgatókönyvnél valamivel magasabb GDP-növekedést, és így a televíziós reklámok piacán kismértékű - a 2009. évi […] millió DKK-ról 2012-re […] millió DKK - növekedést prognosztizált. A piaci részesedés prognosztizált csökkenése mellett a TV2 reklámbevételei az előrejelzés szerint az alapforgatókönyv, a legrosszabb, illetve a legjobb eset forgatókönyvében a 2009-2012 közötti időszakban […] %-kal, […] %-kal, illetve […] %-kal […], ami […] %-os, […] %-os, illetve […] %-os […]-nak/-nek felel meg.
(41)
A TV2 reklámbevételei növekedésének átlagos mértéke (mértani átlagot tekintve) az 1999-2009 közötti időszakban - 12 %-os szórás mellett - 1,9 % volt (32). Ennélfogva a TV2 reklámbevételeinek az üzleti ciklusra való érzékenységére, valamint az értékelés időpontjában várható gazdasági kilátásokra való tekintettel a PWC 2009-2012 közötti előrejelzései nem vethetők el ésszerűtlen előrejelzésekként.
(42)
A PWC jelentését 2009 szeptemberében frissítették a reklámbevételekre vonatkozó legújabb várakozások figyelembevételének érdekében, így az az alapforgatókönyvben vártnál rosszabb forgatókönyvet vett számításba (33). A televíziós reklámok piaca 2009-ben 2008-hoz képest 18,7 %-kal visszaesett (34). A TV2 reklámbevételei 2008-ban 4 %-kal (1 667 millió DKK-ról 1 597 millió DKK-ra), majd 2009-ben további 24 %-kal 1 597 millió DKK-ról 1 220 millió DKK-ra) csökkentek (35).
(43)
Dánia azt állítja, hogy a TV2 nehézségei a korábbi években végrehajtott nagyszabású beruházások okozta adósságnak, a TV2-t érintő, folyamatban lévő állami támogatási ügy bizonytalan kimenetelének és nem utolsósorban a közszolgálati csatorna kizárólag reklámbevételeken alapuló üzleti modelljének következményei. Különösen a rádióüzemeltetés okozott jelentős veszteségeket a 2007-es elindítása óta. 2008 áprilisában döntés született a rádióüzemeltetés leállításáról.
(44)
Bankoktól származó külső finanszírozás hiánya: A szerkezetátalakítási terv figyelembe veszi a TV2 bankárainak a fő csatorna jelenlegi üzleti modelljével, valamint a TV2-nek nyújtott korábbi támogatást érintő, folyamatban lévő jogi ügyek lehetséges kimenetelével kapcsolatos aggodalmait. A szerkezetátalakítási terv a bankok kockázati kitettségét - a jelenlegi kölcsönök vagy hitelkeretek további csökkentése révén - a társaságra korlátozza. Dánia bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy 2009. április 22-én, a társaság elszámolásainak közzétételét követően a társaság számlavezető bankja […] azt kérte, hogy csökkentsék a társaságnak biztosított kölcsönét és hitelkeretét (36).
(45)
A TV2-nek nehézségei merültek fel az odensei telephelyén alapított jelzáloggal kapcsolatosan, és arról számolt be, hogy nemcsak az épületek értéke, hanem a lehetséges jelzálog is csökkent (37). A TV2 végül a Nordea banktól felvett 80 millió DKK összegű - a vártnál kevesebb - kölcsönt biztosított. Dánia később frissített információt szolgáltatott arról, hogy a bankoknak nem állt érdekében kereskedelmi kölcsönt nyújtani. Ebből az információból látható, hogy a megkeresett bankok ([…], […], […] és […]) egyike sem tekintette a TV2-t hitelképesnek. Ennek okát a - TV2 kizárólagos jövedelemforrását képező - reklámpiac alakulásával kapcsolatos várakozások jelentették. A TV2 jövedelemszerzési képességét kétségbe vonták, és a folyamatban lévő jogi ügyeket további kockázati tényezőnek tekintették (38).
2. Az eredetileg bejelentett szerkezetátalakítási tervnek és módosításainak ismertetése
(46)
A TV2-re vonatkozóan bejelentett szerkezetátalakítási terv a 2009. február 4-től2012. december 31-ig terjedő időszakra szól. A tervnek az volt a célja, hogy kezelje a TV2 üzleti hiányosságait, konkrétan a mérlegben szereplő rövid távú adósság felé mutató egyensúlyhiányt, valamint a közszolgálati csatorna üzleti modelljét, amelyet fenntarthatatlannak ítéltek, mivel a ciklusérzékeny reklámbevételekből történő finanszírozásra hagyatkozik. A terv a következő öt legfontosabb elemből állt: i. a mérleget érintő pénzügyi szerkezetátalakítás; ii. működési szerkezetátalakítás; iii. a TV2 közszolgálati csatorna új üzleti modell bevezetésével megvalósítandó új finanszírozása; iv. támogatási intézkedések; és v. kompenzációs intézkedés(ek).
(47)
A pénzügyi szerkezetátalakítási intézkedések a terv szerint elsősorban a következő négy elemből álltak: a BSD műsorszóró adatátviteli hálózatban fennálló tulajdonosi érdekeltség 50 %-ának eladása (39), az Odense (Kvaegtorvet) városában lévő üzleti telephelyen alapított jelzálog, amely várhatóan […] millió DKK-t eredményezett volna, a tervezett tőkebefektetések elhalasztása és csökkentése, valamint a közeli médiaágazatokban tevékenykedő bizonyos társaságokban - a(z) […]-ban/-ben, a Momondo társaságban, a(z) […]-ban/-ben és a(z) […]-ban/-ben - lévő kisebbségi érdekeltségek kivonása. Ezek az intézkedések várhatóan […] millió DKK többletbevételt eredményeztek volna, amelynek egy részét a rövid távú hitelfelvétel mérséklésére kívánták használni.
(48)
A működési szerkezetátalakítási intézkedések között szerepel a 2008-ban már elindított, 280 millió DKK értékű költségmegtakarítási intézkedések kibővítése, illetve az East Production leállítása és a TV2-be történő integrálás, a TV2 […]-beli érdekeltségének megszüntetése, illetve csökkentése, valamint további 40 millió DKK összegű költségmegtakarítás. Ezen túlmenően a bejelentést követően a TV2-nek sikerült további költségmegtakarítást bevezetnie egy 2009. március 30-án elfogadott tervbe, amely a 2009. évi tőkebefektetések 30 millió DKK-val történő csökkentését, valamint 97 millió DKK összegben további, ismétlődő költségcsökkentéseket tartalmaz (40).
(49)
A TV2 közszolgálati csatorna stabil bevételforrásainak bővítésére új finanszírozási intézkedést (a végfelhasználói díjat) (41) terveznek bevezetni. Az erre vonatkozó határozatot a 2007-2010 közötti időszakra szóló médiapolitikai megállapodás módosítása tekintetében a legfontosabb politikai pártok között 2009. január 9-én létrejött megállapodás keretében fogadták el.
(50)
Előfizetési díjak felszámítása: A fő csatornára vonatkozó üzleti modellt azzal teszik fenntarthatóvá, hogy a közszolgálati csatorna 2012. január 1-jétől történő finanszírozása érdekében a TV2 számára engedélyezik a végfelhasználói díjak - azaz előfizetési díjak - bevezetését. A TV2 emellett továbbra is részesül reklámbevételekben.
(51)
A díjakat a műsorterjesztők számítják fel a végfelhasználóknak. A végfelhasználó által fizetendő díjat nem a kormány határozza meg, hanem arról a TV2 és a műsorterjesztők (például a DTT Boxer) közötti rendes kereskedelmi tárgyalások keretében állapodnak meg. A TV2 arra számít, hogy a műsorterjesztőjének felszámított ár havonta háztartásonként (héa nélkül) 10-12 DKK körül lesz (42). A felhasználói díjak 2012-től történő bevezetésének az a célja, hogy a jelenleg szabadon fogható digitális földi televízió (DR1, DR2 és TV2) vételére alkalmas MPEG 2 technológiával felszerelt háztartásoknak elegendő idejük legyen az MPEG 4-formátumú berendezésekre való áttérésre. Dánia arra számít, hogy a szerkezetátalakítási tervnek ezzel az elemmel történő kiegészítése helyre fogja állítani a TV2 hosszú távú életképességét. A TV2 becslése szerint a felhasználói díjak 2012-ben nettó […] millió DKK-val növelik a bevételeket (43).
(52)
Nem lesz olyan jogalkotási aktus, amely a műsorterjesztőket arra kötelezné, hogy vegyék fel a TV2-t a csomagjaikba. Ezzel ellentétben a meglévő továbbítási kötelezettség a felhasználói díjak bevezetésével hatályát veszti (44). Ez a jelenlegi dán műsor-szolgáltatási törvény 6. fejezete 38a. cikke (2) bekezdésének szövegéből következik, amely kimondja, hogy amennyiben a kulturális miniszter lehetővé teszi a TV2 számára a felhasználói díjak felszámítását, a továbbítási kötelezettség megszűnik. Másképp fogalmazva: a továbbítási kötelezettség a felhasználói díjak bevezetésével automatikusan megszűnik. A TV2 fő csatornáját várhatóan - ugyanúgy, ahogy jelenleg is - de facto a kábelhálózatok és az antennaegyesületek terjesztik. A műsorterjesztők olyan módon módosíthatják a csomagszerkezetet, hogy a TV2 egy meglévő fizetős csatornát váltson fel.
(53)
Eredetileg azt tervezték, hogy lesznek kivételek a végfelhasználói díjak felszámításának lehetősége alól, és hogy a TV2 nem számít fel díjat azoknak a végfelhasználóknak, akik egyetlen más fizetős televíziócsatornát sem fognak (ez az úgynevezett „TV2 Alene” kártyarendszer). Ez azt jelentette volna, hogy azok a végfelhasználók, akik csak szabadon fogható csatornákat fognak, továbbra is díjmentesen nézhették volna a TV2-t. Ennek a Kulturális Minisztérium 2010. november 18-i javaslattervezetében szereplő lehetőségnek a végrehajtása azonban elmarad. Következésképpen a TV2 2012-től minden olyan végfelhasználónak díjat számít fel, aki fogni kívánja a TV2 közszolgálati csatornát. A végfelhasználói díjak felszámításának lehetősége szükségessé teszi a TV2 engedélyében foglalt feltételek módosítását, amelyet a Kulturális Minisztérium fog végrehajtani.
(54)
Az eredetileg bejelentett támogatási intézkedések: Az eredeti bejelentésnek megfelelően a szerkezetátalakításhoz kapcsolódóan három, legfeljebb 1 375 millió DKK teljes összegű támogatási intézkedést terveztek. Ezek a következők voltak:
-
egy 300 millió DKK összegű alárendelt kölcsön,
-
kezességvállalás kiadása a műsorszóró adatátviteli hálózat eladásáért, amelynek a várható eladási értéke 475 millió DKK, valamint
-
egy eredetileg 600 millió DKK összegű ideiglenes hitelkeret, amennyiben a TV2 nem tud külső finanszírozást biztosítani.
(55)
Dánia kijelentette, hogy a kamatlábak és a kezességvállalási díjak az egészséges vállalkozásokéhoz hasonlóak lesznek. Ezeket az intézkedéseket egyáltalán nem vezették be. További részletek a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban (45) találhatók.
(56)
A 2008. augusztus 4-i bizottsági határozatban engedélyezett 1 000 millió DKK összegű, megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret érvényben marad.
(57)
Dánia információt szolgáltatott a szerkezetátalakítási költségekről, és azokra vonatkozóan két különböző számítási lehetőséget javasolt. Először is azzal érvel, hogy a TV2 szerkezetátalakítása olyan pénzügyi szerkezetátalakítás, amelyben a likviditási hiányt pótló költségek tulajdonképpen szerkezetátalakítási költségek, azaz a hosszú távú életképesség biztosítását célzó költségek. Dánia úgy ítéli meg, hogy ezeket a költségeket - jellegüktől függetlenül - teljes egészében maga a TV2 fizeti meg. Ennek az az oka, hogy Dánia feltételezése szerint, amikorra a Bizottság meghozza határozatát, addigra nem kerül sor minden támogatási intézkedés végrehajtására, vagy a támogatási intézkedéseket teljes egészében visszafizetik (46). Dánia azt is megállapítja, hogy a TV2 szerkezetátalakításának különleges esetében a költségmegtakarításoknak szerkezetátalakítási költségekként is elfogadhatónak kellene lenniük, mivel a költségmegtakarítások célja nemcsak a versenyképesség javítása, hanem a TV2 pénzügyi életképességének - tisztán kereskedelmi szempontú - biztosítása is (47). Alternatív lehetőségként a szerkezetátalakítási költségek - költségmegtakarításokat nem tartalmazó - hagyományosabb számítása a felmerült egyszeri, rendkívüli költségekre helyezné a hangsúlyt, amelyeknek összege Dánia felsorolása szerint az átviteli hálózathoz kapcsolódó ügyleti költségek, a fizetős televízióra (felhasználói díjakra) való áttéréssel kapcsolatos költségek, a jogi és tanácsadási költségek, valamint az alkalmazottak szerződéseinek megszüntetéséhez kapcsolódó költségek tekintetében […] millió DKK (48).
(58)
Kompenzációs intézkedésként a TV2 eredetileg azt vállalta, hogy a szerkezetátalakítási időszak során, azaz 2012. december 31-ig nem indít új televíziós műsorszolgáltató csatornákat. Dánia rámutat, hogy ez áldozatot jelent a társaság részéről, mivel az új csatornák létrehozásával a TV2 kevésbé függene a reklámbevételektől. A digitális világban a nézőket gyakrabban célozzák meg tematikus csatornákon keresztül, és a TV2 kifejti, hogy a versenytársai ebben az időszakban új csatornákat indítanak.
(59)
A dán hatóságok a szerkezetátalakítási terv időtartama (amely a bejelentés szerint 2012. december 31-ig tart) tekintetében azt közölték, hogy a TV2-nek érdeke fűződik ahhoz, hogy valamennyi állami támogatást korábbi időpontban helyettesítsen, lehetővé téve, hogy a szerkezetátalakítási időszak lehetőség szerint korábban befejeződjön (49).
3. A szerkezetátalakítási eljárás során bekövetkezett további fejlemények
(60)
A TV2 - amint az a szerkezetátalakítási tervben szerepel - 2010. szeptember 30-án eladta műsorszóró hálózatát a svéd Teracom AB társaságnak, a Boxer tulajdonosának. A TV2 számára az eladásból származó adózás előtti bevétel hozzávetőleg 640 millió DKK, amelyet a TV2 adósságának csökkentésére használt fel.
(61)
A TV2 emellett jelzálogot tudott alapítani az odensei üzleti telephelyére, de az eredetileg tervezettnél alacsonyabb kamatláb mellett. […] millió DKK helyett csak 80 millió DKK összegű jelzáloghitelt szerzett.
(62)
A TV2 2010. október 4-én visszafizette az ideiglenes hitelkeretből lehívott teljes összeget, amelyet a megmentési célú támogatásról hozott bizottsági határozat engedélyezett. A TV2 223 millió DKK-t hívott le a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretből. 2008 végéig, azaz a megmentési célú támogatás hat hónapos időszaka során a TV2 208 millió DKK-t hívott le (50). Az átviteli hálózat eladásának alapján, amely a szerkezetátalakítási terv becsléseinél sikeresebb volt, Dánia az alábbi módosított számadatokat küldte meg a TV2 pénzügyi helyzetéről (a fő csatornára vonatkozó előfizetések alapján) (51).
(millió DKK)
Realizált
2009
Becsült
2010
Előre jelzett
2011
Előre jelzett
2012
Előre jelzett
2013
Bevételek
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Költségek
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Kamat- és adófizetés előtti eredmény (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti nyereség, folytatódó tevékenységek
-28
42
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni nyereség, megszűnő tevékenységek
1
397
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni nyereség
-14
353
(…)
(…)
(…)
Év végi saját tőke
601
952
(…)
(…)
(…)
Év végi nettó kamatozó adósság
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
2010. október 13-án a(z) […] felajánlotta, hogy […] millió DKK értékű, további hitelkeretet biztosít a TV2 számára. Ezzel a TV2 hosszú távú hitelkeretei […] -nál/-nél […] millió DKK-ról […] millió DKK-ra növekednének (52). Az ajánlatot azonban a következő két feltételhez kötötték:
a)
[…];
b)
[…].
(64)
Ennek alapján a TV2 várakozásai szerint pénzügyi eszközei 2012 végéig hozzávetőleg […]-[…] millió DKK között lesznek. Ez […]-[…] millió DKK-ból, valamint […] millió DKK összegű kiegészítő külső hitelkeretekből tevődik össze (53).
(65)
Dánia a TV2 tőkeszerkezetére vonatkozó adatokat is szolgáltatott. A folyamatban lévő jogi ügyek körüli bizonytalanság, valamint a TV2 reklámbevételekre érzékeny üzleti modellje következtében a külső finanszírozáshoz jutással kapcsolatban felmerült problémák miatt Dánia azzal érvelt, hogy a TV2-nek kisebb mértékben kellene adósságokra hagyatkoznia, inkább saját tőkére kellene támaszkodnia. A Bizottság a TV2, valamint a hozzá hasonló társaságok saját tőkéből történő finanszírozásának mértékében is eltéréseket tapasztal.
(66)
Pontosabban kifejezve, a tőkeszerkezet a szolvenciamutatóval - azaz a könyv szerinti saját tőke és a mérlegfőösszeg arányával - értékelhető. A PWC (Dánia pénzügyi tanácsadó vállalkozása) alátámasztja, hogy a TV2-höz hasonló társaságok átlagos szolvenciamutatója (mediánérték) megközelítőleg […] % (2009 végén […] %) (54). A TV2-höz hasonló társaságok átlagos szolvenciamutatója jóval alacsonyabb, mint a TV2-nek a szerkezetátalakítási időszak végén várható szolvenciamutatója. Az átviteli hálózat eladása után, 2010 végén a TV2 szolvenciamutatója […] %. Az előrejelzések szerint 2011 végén eléri a(z) […] % -ot, 2012 végén pedig a(z) […] %-ot. A TV2 által legutóbb benyújtott előrejelzések szerint a nettó adósságrátának (a nettó kamatozó adósság és az EBITDA hányadosának) 2010 végén megközelítőleg […]-nak/-nek, 2011 végén […]-nak/-nek, 2012-ben pedig […]-nak/-nek kell lennie. Az átlagos nettó tőkeáttétel (mediánérték) a TV2-höz hasonló társaságok mintája esetében, 2009 végén […] ([…]) (55).
4. Az új pénzügyi paraméterek hatása a bejelentett szerkezetátalakítási tervre
(67)
Dánia megerősítette, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő, eredetileg javasolt három támogatási intézkedés egyikét sem vezette be, de azt is, hogy a 659/1999/EK rendelet 3. cikke szerinti felfüggesztési kötelezettségnek megfelelően a Bizottság határozatára várt (56). A közelmúltbeli fejlemények fényében azonban csak a szerkezetátalakítási terv jelenlegi állapota szerinti kölcsön és hitelkeret releváns (57). A műsorszóró hálózat eladásával kapcsolatban javasolt kezességvállalás formájában nyújtandó, bejelentett támogatási intézkedés irrelevánssá és megvalósíthatatlanná vált (58), mivel az eladást érvényes kezességvállalás nélkül, sikeresen lebonyolították (59). Azóta csak az ideiglenes hitelkeret van érvényben.
A TV2-nek a műsorszóró hálózat eladása utáni jobb pénzügyi helyzetére való tekintettel Dánia kifejtette, hogy minden támogatási intézkedés eltörölhető azzal a feltétellel, ha a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyják (ideértve a végfelhasználói díjak felszámításának lehetőségét is), és ha a Bizottság a „régi” állami támogatási ügyekben olyan határozatot fogad el, amely nem tartalmaz a dán kormánynak visszafizetendő további állami támogatást (60). Ebben az esetben a TV2 - állítása szerint - 2012-ig, a fő csatornára vonatkozó előfizetési díjak bevezetéséig elegendő finanszírozással rendelkezik (61). A szerkezetátalakítási terv visszavonására nem kerül sor. Ami a még mindig érvényben lévő szerkezetátalakítási tervet illeti, a TV2 abból jelenleg nem tud pénzt lehívni, mert a feltételek (szakértő által megerősített, igazolt likviditási szükséglet) nem teljesülnek (62).
(68)
Az eredeti szerkezetátalakítási tervben Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy a TV2 nem indít új televíziós műsorszolgáltató csatornát. Ezt a kötelezettségvállalást később úgy pontosította, hogy az a rádiócsatornákra is kiterjedjen, a dán hatóságok álláspontja szerint azonban ennek a kompenzációs intézkedésnek meg kell szűnnie az összes támogatási intézkedés hatályon kívül helyezésekor, mivel ezt tekintik a szerkezetátalakítási időszak végének (63). A Bizottság által folytatott vizsgálat idején a dán kormány úgy döntött, hogy pályázatot ír ki közszolgálati rádiócsatornára (64). Ezen új rádiócsatorna célja, hogy versenyt alakítson ki a dán közszolgálati műsor-összeállítás piacán, ahol jelenleg a DR közszolgálati műsorszolgáltató van erőfölényben a nézettség 80 %-ával. A TV2 eredetileg részt kívánt venni ebben a pályázatban, amelyben csak a támogatási intézkedések megszűnése után lehetett ajánlatot benyújtani. A vizsgálat során azonban Dánia megerősítette, hogy a TV2 - a Bizottság folyamatban lévő vizsgálata miatt - nem vesz részt ebben a pályázatban (65).
(69)
A TV2 azt állítja, hogy amíg jogi ügyek vannak folyamatban, csak a nyereségráták számítanak megfelelő teljesítménymérő referenciaértéknek a TV2 versenytársaihoz viszonyított pénzügyi helyzetének értékeléséhez. A TV2 azonban elismeri, hogy a tőkemutatók (mint például a szolvenciamutató) csak akkor nyernek értelmet, ha az üzleti modell bizonytalanságai és a jogviták rendeződtek (66). A dán kormány kifejezésre juttatta, hogy szeretné elkerülni a TV2 túltőkésítését, és hogy hajlandó annak érdekében intézkedéseket bevezetni, hogy ez a célkitűzés a végfelhasználói díjak 2012-es bevezetését követően megvalósuljon. A dán kormány a TV2 tulajdonosaként biztosítani fogja, hogy a felhasználói díj bevezetését és a pénzügyi helyzet normalizálódását követően a TV2-nek a rendes piaci feltételekkel összhangban lévő tőkeszerkezete legyen.
(70)
E célból Dánia kötelezettséget vállalt arra, hogy 2012 végén vagy 2013 elején független pénzügyi szakértőt bíz meg a TV2 tőkeszerkezetének elemzésével, amelynek során összehasonlítják azt más lényeges médiatársaságok tőkeszerkezetével. Ha a TV2 tőkeszerkezete jelentősen eltér a releváns kontrollcsoport mediánjától vagy átlagától, a dán kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2013 áprilisában tartandó közgyűlésen a helyzet orvoslása érdekében kiigazítja a tőkeszerkezetet. Ha érdemi indokok merülnek fel a tőkeszerkezet kiigazítása ellen, a dán kormány bejelenti a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv módosítását. A dán kormány kötelezettséget vállal arra, hogy a tőkebázis szerkezetátalakítását a 2013 áprilisában tartandó közgyűlésen elfogadandó osztalékfizetéssel valósítja meg, nem pedig a TV2 adósságának növelésével, és ezáltal a mérleg kibővítésével hajtja végre.
(71)
Dánia kötelezettséget vállal arra is, hogy a 2013. áprilisi ülés előtt időben benyújtja a Bizottságnak az elemzést, valamint a kormány arra vonatkozó terveit, hogy az elemzésnek megfelelően járjon el.
V. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ, 2009. JÚLIUS 2-I BIZOTTSÁGI HATÁROZAT ÖSSZEFOGLALÁSA
(72)
A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő, bejelentett kölcsönök és kezességvállalás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése - jelenleg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése - értelmében állami támogatást képeznek, és a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja - jelenleg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja - alapján vizsgálta, a Bizottság szerkezetátalakítási iránymutatásával (67) összefüggésben. A Bizottság azonban észrevételeket kért arra vonatkozóan, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (az EUMSZ 107. cikke) alkalmazása akadályozná-e a TV2-re bízott közszolgálati műsor-szolgáltatási feladat ellátását.
(73)
A Bizottság a következők tekintetében vetett fel kétségeket a bejelentett szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségével kapcsolatban:
-
Noha a Bizottság egyelőre elismeri, hogy a TV2 Danmark A/S az iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősült, észrevételeket kért, mivel a TV2 versenytársai rámutattak, hogy a pénzforgalmi problémákat maga a TV2 okozta, könnyen megoldotta, és azok nem voltak kihatással a társaság alapvető életképességére. A versenytársak emellett azt állították, hogy a TV2 2008-ban nyereséges volt.
-
Figyelembe véve továbbá azt, hogy a szerkezetátalakítási tervnek tartalmaznia kell azoknak a tevékenységeknek a beszüntetését, amelyek az átalakítást követően is strukturálisan veszteségesek maradnának (68), a Bizottság kétségbe vonta, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő intézkedések önmagukban nyereségessé tehetnék a TV2-t. A Bizottság nem tudta megerősíteni a tervet megalapozó általános piaci feltevések (például a reklámpiaci fejlemények, a GDP-növekedés, a TV2 nézettségének fenntartása) érvényességét sem.
-
A szerkezetátalakítási terv elindításakor uralkodó gazdasági helyzet miatt a terv hosszantartósága megkérdőjeleződött.
-
Ezenkívül, mivel a szerkezetátalakítási tervben szereplő pénzügyi és működési szerkezetátalakítási intézkedések 2010-2011-ig megvalósuló sikeres végrehajtása feleslegessé tehette a TV2 csatornára vonatkozó felhasználói díjak bevezetését a TV2 Danmark A/S hosszú távú életképességének biztosítása érdekében, és mert az említett díjak versenyre gyakorolt hatásait nem értékelték, felmerült az a kérdés, hogy helyénvaló-e ezen díjak - már eldöntött - 2012-ig történő automatikus és fokozatos bevezetése.
-
A Bizottság aggodalmakat vetett fel arra vonatkozóan, hogy az új televíziós csatornák indításának felfüggesztése mint egyetlen kompenzációs intézkedés arányos-e a TV2 Danmark A/S támogatásával, méretével és relatív jelentőségével azokon a piacokon, amelyeken működik (69).
-
A Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy a támogatást - a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájáruláson túl - fel lehetett-e használni agresszív piaci magatartás finanszírozásához.
VI. A DÁN HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJAINAK ÖSSZEFOGLALÁSA
(74)
Megjegyzendő, hogy Dánia és harmadik felek észrevételeinek alábbi összefoglalásában nem szerepel a „TV2 Alene” kártyarendszer működésére vonatkozó észrevétel, mivel a szerkezetátalakítási terv e részének végrehajtására nem kerül sor.
(75)
A dán hatóságok azt állítják, hogy a TV2 nehéz helyzetben lévő vállalkozás, ahogyan azt a PWC-jelentés (70) és annak későbbi frissített változata is (71) alátámasztotta. Ezt az álláspontot a harmadik felek észrevételeire válaszolva is fenntartották (72).
(76)
A kevéssel a szerkezetátalakítás bejelentése előtt készített PWC-jelentés szerint a TV2 sem saját forrásaival, sem piaci finanszírozással nem állhat talpra. Dánia emellett azt állítja, hogy a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv reális feltevéseken és forgatókönyveken alapul, és azt mutatja, hogy a társaság hosszú távú életképessége helyre fog állni. A reklámpiac azonban a szerkezetátalakítási terv alapforgatókönyvéhez képest romlott. A reklámpiac 2009 első felében 19 %-kal esett vissza, a TV2 reklámbevételei pedig 2009-ben 24 %-kal csökkentek. A szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtására a lehető legrövidebb időn belül sor kerül, kivéve a felhasználói díjak bevezetését, amelyek esetében az operatív és technikai nehézségek 2012-ig történő halasztást tesznek szükségessé. Ezen túlmenően egy később benyújtott dokumentumban Dánia - ismét a PWC előrejelzéseire alapozva - azt állította, hogy a kilátások az eredeti szerkezetátalakítási terv óta romlottak, és hogy a TV2 EBIT-mutatója a szerkezetátalakítási tervben becsültnél 2009-ben […] millió DKK-val alacsonyabb volt (73). Dánia arra is rámutat, hogy - ahogyan azt különböző bankok nyilatkozatai igazolják - a társaság azért nem tud külső pénzeszközökhöz jutni, mert a bankok kétségesnek ítélik a fő csatorna üzleti modelljét, bírálják a ciklikus reklámbevételeket mint jövedelemforrást, és problémásnak tekintik a folyamatban lévő jogi ügyekből fakadó bizonytalanságokat.
(77)
Az elemzések szerint a működési és a pénzügyi szerkezetátalakítási intézkedések jelentik a TV2 közszolgálati csatorna műsor-összeállításának veszélyeztetése nélkül vállalható maximumot. Az intézkedések a TV2-t az eszközei jobb kiaknázására kényszerítik, ezáltal a szükséges minimumra csökkentik a támogatást.
(78)
Mivel a műsorszóró hálózat eladása a tervezettnél sikeresebbnek bizonyult, a kormány később megerősítette, hogy valamennyi támogatási intézkedés hatályon kívül helyezhető és végrehajtása megszüntethető, miután a Bizottság jóváhagyja a szerkezetátalakítási tervet és a folyamatban lévő, 2004. május 19-i állami támogatási ügy magasabb visszafizetések nélkül rendeződik (74).
(79)
Az állami támogatásnak nem minősülő felhasználói díjak stabilabb működési bevételt biztosítanak, és eloszlatják a bankoknak a TV2 üzleti modelljével kapcsolatos kétségeit. A szerkezetátalakítás következtében a társaság egészének EBIT-árrése állítólag […]-[…] % között lenne, ami lehetővé tenné, hogy maga kezelje saját pénzeszközeit.
(80)
Bár a műsorterjesztői csomagok árképzésének és szerkezetének változását lehetetlen előre jelezni, a TV2 esetében a felhasználói díjak bevezetése a TV2 versenytársai számára nem vezethet közvetett finanszírozáshoz vagy kapacitáscsökkenéshez. Ez az új finanszírozás változásnak minősül a TV2 alapforgatókönyv szerinti hosszú távú finanszírozási feltételeit tekintve, amelyek a TV2-t a magánszektorbeli versenytársaival azonos helyzetbe fogják hozni (75).
(81)
A dán hatóságok végezetül azt állítják, hogy az új műsorszolgáltató csatornák indítására (és jelenleg rádiócsatornák indítására is) vonatkozó felfüggesztést jelentő kompenzációs intézkedés valódi áldozatot jelent a TV2 Danmark A/S részéről, mivel érdekei azt kívánnák, hogy általános piaci részesedésének fenntartása érdekében diverzifikációs stratégiát folytasson, mivel bevételkiesésre számíthat, valamint mivel az első lépésből származó előnyt helyette a jelenleg és a jövőben is új csatornákat indító versenytársai élvezhetik. Dánia később arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedésnek akkor kell megszűnnie, amikor minden támogatási intézkedés hatályát vesztette, azaz e határozat időpontjától.
(82)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban javasolt elképzelés - a TV2 prémiumtartalmak sugárzására való képességének módosítása - tekintetében Dánia rámutat, hogy a TV2 közszolgáltatási kötelezettsége kiterjed a sportra, ezen belül a jelentősebb sporteseményekre, valamint a filmgyártás támogatására. Dánia továbbá azzal érvel, hogy az általános szerződések eleve kizárják, hogy a TV2 jogokat ruházzon át harmadik felekre, ami gátolja az árverés útján történő értékesítést.
(83)
Dánia megítélése szerint a szerkezetátalakítási folyamat megfelel az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontja rendelkezéseinek. Dánia azonban elismeri, hogy a PWC bevételi előrejelzései szerint a fő csatorna még a szerkezetátalakítási időszak vége után is veszteséges maradna (76). Dánia rámutat, hogy a TV2 köteles közszolgálati feladatát teljesíteni, tehát ezt a feladatát nem mulaszthatja el. A TV2-nek ezt a - közszolgálati feladata miatti - különleges helyzetét az ügynek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás, illetve az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdése alapján történő értékelésekor is figyelembe kell venni. Kereskedelmi szempontból értelmetlen lenne a közszolgálati csatorna megszüntetése, mivel jelentős szinergiákat biztosít a fő csatorna és a tematikus csatornák között.
VII. AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÁLLÁSPONTJÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA
(84)
Észrevételeiben a TV2 először is általánosságban a szerkezetátalakítási terv értékelésében általa kulcsfontosságúnak tartott kérdésekre hivatkozik.
(85)
A TV2 azt állítja, hogy a fő tevékenységét a vállalkozás fő csatornájára irányadó, kiterjedt és költséges közszolgáltatási kötelezettségek jelentik. A TV2 kijelenti, hogy ez a tevékenység jelenleg a fő csatorna költségeinek több mint […] %-át teszi ki.
(86)
A TV2 a jelenlegi helyzetet eredményező politikai döntésre hivatkozik. A dán kormány és a jelenlegi médiapolitikai megállapodást támogató felek megegyeztek abban, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében a közszolgáltatásért járó kompenzációt nem vezetik be újra a TV2 által a közszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítéséért viselt költségekre vonatkozóan. Másrészt eldöntötték, hogy a TV2 számára fenntartható, piaci alapú üzleti modellt vezetnek be, amely biztosítani fogja, hogy a vállalkozás a közszolgáltatási kötelezettségei ellenére versenyezhessen az érintett piacokon; ezt a határozatot a TV2 is üdvözölte. A TV2 azzal érvel, hogy ebben az összefüggésben a legfontosabb tényező a fő közszolgálati csatornáért fizetendő felhasználói díjak felszámítására vonatkozó korábbi tilalom feloldása, amely 2012. január 1-jétől hatályos. A TV2 azt állítja, hogy a támogatás nem jár működési vagy kereskedelmi előnyökkel, hanem csupán azt biztosítja, hogy a TV2 igénybe vehesse a versenytársai rendelkezésére álló finanszírozási lehetőségeket. A TV2 azzal érvel, hogy a fő csatorna nem vizsgálható elszigetelten, mivel a fő csatorna és a tematikus csatornák egyaránt hozzájárulnak a csoport pénzügyi eredményéhez. A TV2 semmiképpen sem mulaszthatja el közszolgálati feladatának ellátását, amit az iránymutatás vagy az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazásakor figyelembe kell venni.
(87)
A TV2 megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy uralja a dán televíziós és reklámpiacot, az adott piacot az erőteljes verseny és pénzügyileg erős multinacionális csoportok jelenléte jellemzi. A TV2 emellett azt állítja, hogy a fő versenytársai előtt nem állnak piacralépési akadályok, mivel azok számos új csatornát indítottak a dán televíziós piacon (például: SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) és Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Ezen túlmenően, a dán televíziós piacon belüli versenyhelyzet kapcsán a TV2 azt állítja, hogy a piaci részesedése és a nézettsége is jelentősen visszaesett (77), ami […], többek között az analóg jel 2009. novemberi kikapcsolása miatt. A TV2 azzal is érvel, hogy az új televíziós csatornák indítására vonatkozó, 2012-ig fennálló tilalom tovább fogja csökkenteni a TV2 versenyképességét és ennélfogva gyengíteni fogja a vállalkozást.
(89)
A fizetős televíziók piaca tekintetében a TV2 rámutat, hogy a csoport nem rendelkezik erőfölénnyel ezen a piacon, ugyanakkor azt is megjegyzi, hogy az egyetlen dán kereskedelmi televíziócsatorna, amely nem működik a piacon, a TV2 közszolgálati csatornája. Ezen túlmenően a TV2 úgy ítéli meg, hogy a tematikus csatornák jelenlegi részesedése a fizetős televíziók piacán mintegy […] %, ugyanakkor arra számít, hogy az állomás teljes piaci részesedése mintegy […]-[…] %-ra fog emelkedni azt követően, hogy a TV2 2012-ben felhasználói díjakat kezdhet felszámítani a fő közszolgálati csatornáért.
(90)
A TV2 hangsúlyozza, hogy nem tudott bankkölcsönhöz jutni, és hogy még a Kvaegtorvetben lévő ingatlanára sem kapott könnyen jelzáloghitelt. A TV2 rámutat, hogy a többek között a lezáratlan állami támogatási ügyekből fakadó bizonytalanság visszatartotta a bankokat a szükséges finanszírozás biztosításától. A TV2 a szerkezetátalakítási terv időtartamát megfelelőnek tartja, és rámutat, hogy pénzügyi helyzetének javulása csak a hitelkeretből általa lehívott összegeket fogja érinteni, üzleti modelljét azonban nem, ami közép- és hosszú távon biztosíthatja a TV2 jövedelmezőségét.
(91)
A TV2 azzal érvel, hogy a fő közszolgálati csatornáért fizetendő végfelhasználói díjak bevezetése nem jár állami támogatással, hanem csupán lehetővé teszi a csatornának, hogy versenytársaihoz hasonlóan igénybe vegye a piaci működés leghagyományosabb eszközeit, mégpedig azt, hogy a szolgáltatásait igénybe vevő felhasználóknak díjat számítson fel. A versenytorzulás az EUMSZ 101. vagy 102. cikkének alkalmazásával orvosolható. A TV2 szerint a végfelhasználói díj - a szerkezetátalakítási terv egyéb elemei mellett - nem jár versenytorzulással az érintett piacokon. A TV2 ebben a tekintetben azzal érvel, hogy a terv biztosítani fogja, hogy a TV2 csoport - különösen a fő közszolgálati csatorna - rendelkezzen a szükséges likviditással a végfelhasználói díjak bevezetéséig. A TV2 azt is kijelenti, hogy a nem piaci alapú alternatív finanszírozás, mint például a közszolgáltatásért járó kompenzáció ismételt bevezetése az állami támogatásra vonatkozó jogszabályokat tekintve nem lenne előnyösebb, mint a végfelhasználói díjak bevezetése.
(92)
A TV2 hangsúlyozza, hogy az új csatornák indításától való eltiltás valódi áldozat. Rámutat, hogy a digitális átállással és hálózatának eladásával elveszíti a hálózat tulajdonjoga révén eddig élvezett előnyt. Az eljárás megindításáról szóló határozat arra vonatkozó kérdésére válaszul, hogy egyes műsorok harmadik felek részére történő eladását vagy a műsorszolgáltatásra vonatkozó korlátozásokat (például sport) figyelembe kell-e venni, a TV2 azt válaszolja, hogy az általános szerződések megakadályozzák, hogy a TV2 jogokat ruházzon át harmadik felekre. A dán játékfilmek és a sport a TV2 közszolgálati műsor-összeállításának részét képezik.
(93)
Az SBS nem lát okot arra, hogy a feltehetőleg rossz vezetői döntések sorozatának miért kell a finanszírozási modell megváltoztatásához vezetnie, ami jelentős versenytorzító hatással jár. Az SBS azt állítja, hogy a rossz befektetési döntésektől eltekintve a TV2-nek a 2004-2008 közötti időszakban pozitív eredménye volt, és erőfölénnyel rendelkezik a televíziós reklámok piacán. Az a véleménye továbbá, hogy a szerkezetátalakítási terv jóval túllépi a szükséges mértéket. A felhasználói díjak felszámítási jogának nettó jelenértéke jóval magasabb, mint a feltőkésítésre vonatkozó határozatban meghatározott, becsült optimális saját tőke. Az SBS azt is felveti, hogy a szerkezetátalakítási terv hatásának értékelésekor a regionális csatornák számára előfizetési díjak formájában nyújtott, évi mintegy 400 millió DKK összegű támogatásra is ki kell térni.
(94)
Az SBS azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében sem a TV2, sem a leányvállalatai nem jogosultak támogatásra. Ebben a tekintetben az SBS rámutat, hogy a TV2 Danmark A/S a 2009 első félévére vonatkozó jelentése szerint 644,9 millió DKK nettó saját tőkével rendelkezett, és hogy a társaság nem tesz eleget a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó kritériumoknak. A közszolgáltatási kötelezettségből fakadó veszteséget az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján kell elemezni, amelyre a dán kormány nem hivatkozott.
(95)
Az SBS azzal érvel, hogy a TV2 csoport különböző részei közötti költségelosztást megfelelően kell értékelni, különösen azért, mert a tematikus csatornák költségei a versenytársakéhoz képest igen alacsonyak. A fő csatorna önállóan működőnek minősült, amelyet megfelelő árképzési normákkal nyereségessé lehet tenni.
(96)
Az SBS azt állítja, hogy a TV2 csoport a 2004-2008 közötti időszakban nyereséges volt, nem tekintve a mostanra megszüntetett veszteséges tevékenységeket - például a TV2 Radio tevékenységét -, illetve a visszafizettetésről szóló bizottsági határozatot. A TV2 mindenesetre például költségcsökkentéssel nyereségessé válhatott.
(97)
Az SBS vitatja továbbá a Dánia által rendelkezésre bocsátott piacelemzést. Az SBS különösen a reklámpiaci kilátásokkal nem ért egyet, mivel 2010-től ennek növekedésére számít (78).
(98)
Az SBS állítása szerint a szerkezetátalakítási tervnek, ha egyáltalán jóváhagyásra kerül, a likviditási problémák kezelését célzó eszközfelszámolás idejére kell korlátozódnia.
(99)
Az SBS azt állítja, hogy a végfelhasználói díjak bevezetésének gyakorlatilag ugyanolyan hatása lesz, mint az előfizetési díjak emelkedésének, és azokat a C-206/06. sz., Essent Netwerk Noord BV üggyel összhangban állami támogatásnak kell minősíteni. Jelentős eltérések észlelhetők a C-345/02. sz. ügytől (Pearle), mert az intézkedés bevezetése kizárólag Dánia és a TV2 kezdeményezésére történt, és mivel a felhasználói díjakat nem a nézők által választott meghatározott célokra különítik el.
(100)
Az SBS hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a végfelhasználói díjakat a szerkezetátalakítási támogatás keretében elemezzék. A végfelhasználói díjak bevezetésére irányuló megállapodás a TV2 és az érintett harmadik felek, például bankok piaci magatartását valószínűleg inkább a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásának időpontjától, mint a végfelhasználói díjak bevezetésének időpontjától érinti. Az SBS bírálta továbbá azt, hogy nem állapították meg sem a TV2 által felszámítható végfelhasználói díjak összegét, sem az összeg felhasználására vonatkozó feltételeket. A végfelhasználói díjak kereskedelmi tevékenységek finanszírozására is felhasználhatók.
(101)
Az SBS továbbá azt állítja, hogy a végfelhasználói díjak bevezetése összeegyeztethetetlen a közszolgálat fogalmával. Ez azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítási támogatás csak a felhasználói díjakra vonatkozó tervek elvetése esetén indokolható meg az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján. Az SBS azt is kijelenti, hogy a felhasználói díjak versenyellenes hatásai egyértelműek, és főként, hogy ezek következményeként egyes piaci szereplők el is hagyhatják a piacot, valamint hogy bevezetésük azt is lehetővé teszik a TV2 számára, hogy még agresszívebben folytassanak új tartalmakra irányuló beruházást. Ez különösen azért kedvezőtlen dolog, mert a TV2 kivételesnek minősül abban a tekintetben, hogy erőfölénnyel rendelkezik a reklámpiacon.
(102)
Az SBS úgy véli, hogy kellően szigorú kompenzációs intézkedésekre van szükség. Ezért azt javasolja, hogy a TV2 számára először is nem szabad engedélyezni a felhasználói díjak bevezetését. Másodszor: nyilvános pályázati eljárást kell bevezetni a helyesebb belső elszámolóárak biztosítására a TV2 műsorainak a TV2 leányvállalatai részére történő értékesítésekor. Harmadszor: a TV2 regionális csatornáit át lehetne vinni a Danmarks Radio csatornához, mivel a regionális csatornák jelentős összegű állami támogatásban részesülnek, és mert az előfizetési díjat fizető és fizetős televíziót is fogó háztartások kétszer fizetnének a TV2 regionális csatornáiért. Negyedszer: a TV2-től nemcsak az új kereskedelmi csatornák indítását kell megkövetelni, hanem legalább néhány meglévő csatorna eladását is. Végezetül a TV2-t kötelezni kell arra, hogy a versenytárs piaci szereplők számára tegye lehetővé a hálózatán történő reklámozást.
(103)
Az SBS továbbá javasolja, hogy számos biztosíték bevezetésre is kerüljön sor annak érdekében, hogy a TV2 a támogatást és/vagy a felhasználói díjakat ne használhassa a verseny torzítására. Először is Dánia számára nem szabad lehetővé tenni, hogy diszkriminatív felhasználói díjakat alkalmazzon. Másodszor: a TV2 számára nem szabad engedélyezni, hogy a fő csatornát más csatornákkal egy csomagban szolgáltassa a műsorterjesztési piacon, továbbá a TV2-t kötelezni kell arra, hogy a TV2-t önálló csatornaként szolgáltassa. Harmadszor: meg kell akadályozni, hogy a TV2 a támogatást vagy a felhasználói díjakat a fő csatornától eltérő tevékenységhez használja fel, és hogy dömpingárakat alkalmazzon a reklámpiacon. Negyedszer: a TV2-t kötelezni kell annak vállalására, hogy nem alkalmaz nem átlátható engedményeket.
(104)
A Viasat - különösen a 2008. évi nyereségre rámutatva - azt állítja, hogy a TV2 nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Viasat, többek között a TV2 2009. első félévi nyereségére hivatkozva (amely az előrejelzés szerint 249 millió DKK adózás előtti nyereséget jelent), azt állította, hogy a TV2 a jövőben nyereséges lesz. Az arra vonatkozó későbbi információ ismeretében, hogy a TV2 2009-ben tulajdonképpen veszteséges volt, a Viasat úgy ítéli meg, hogy ezt a csekély veszteséget a reklámpiac 2008-hoz képest tapasztalt, 18,7 %-os általános visszaesésével kell összefüggésbe hozni. Ez azt jelzi, hogy a TV2-nek immár sikerült a költségeit a jelenlegi kereskedelmi és pénzügyi környezethez igazítania. Ami a 2007-es veszteséget illeti: a Viasat rámutat, hogy ez elsősorban a később eladott TV2 Radio társaságnak tudható be. A TV2 forgalma 2008-ban csökkent, azonban a legtöbb vállalkozásé szintén csökkent, és a TV2-nek továbbra is sikerült növelnie adózás előtti nyereségét.
(105)
A Viasat azt állítja, hogy nincs bizonyíték rövid távú cash flow-szükségletre. Ezzel ellentétben a TV2 a közelmúltban jelentős összeget költött új filmek beszerzésére és növelte a költségeit is, ami a Viasat szerint a műsor-összeállításának, általában a játékfilmek területén tapasztalható költségnövekedésnek és a költséges dán játékfilmekbe való túlzott beruházásnak tulajdonítható (79).
(106)
Részletesebben: a Viasat hangsúlyozza, hogy bár a TV2 kamatozó adósságának jelentős része még mindig rövid távú, ez mindaddig nem jelent problémát, amíg a TV2 ezt refinanszírozni tudja. A TV2 pénzügyi költségei 2009-ben 49,2 millió DKK-ról 19 millió DKK-ra csökkentek. A TV2 jelentős pénzeszközöket költött új tartalmak beszerzésére is. Ezen túlmenően a 2006-2008 közötti időszak negatív pénzforgalma elsősorban a szokatlanul nagyszabású befektetési tevékenységeknek volt tulajdonítható, nem pedig a TV2 működési tevékenységeihez kapcsolódó költségeknek. A negatív pénzforgalom tehát a befektetések elhalasztásával vagy csökkentésével megszüntethető lenne. Ugyanígy a TV2 adósságának növekedése azért következett be, mert a 2006-2008 közötti időszakban jelentős befektetéseket hajtott végre.
(107)
A Viasat arra is rámutat, hogy a kamatteher 2008-tól láthatóan csökkent. A Viasat azt is megkérdőjelezi, hogy a TV2 nehezen tud kölcsönhöz jutni, mivel úgy tűnik, hogy a TV2 kizárólag a Danske Banktól próbált kölcsönt szerezni. Ez ráadásul olyankor történt, amikor nehezebb volt kölcsönhöz jutni, mint jelenleg.
(108)
A külső tényezők tekintetében a Viasat egyetért az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő évi 1,02 %-os GDP-növekedésre vonatkozó feltevéssel. A Viasat különösen azt jegyzi meg, hogy a reklámpiac növekedésére vonatkozó PWC-előrejelzések, amelyekre a dán kormány hagyatkozik, jóval óvatosabbak mások előrejelzéseinél, különösen a piacon működő vállalkozások előrejelzéseinél. A Viasat az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben a 2009-2019 közötti időszak tekintetében saját előrejelzést közöl a TV2 csoportra vonatkozóan (az Audon Partners jelentése), amely szerint a TV2 nem kényszerül arra, hogy rövid vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét.
(109)
A közszolgálati csatorna jövedelmezősége tekintetében a Viasat hangsúlyozza, hogy a TV2 csoportot olyan szinergiák alkotják, amelyek lehetetlenné teszik, hogy az egyes tevékenységek jövedelmezőségét külön-külön vizsgálják. A fő csatornát tehát nem szabad önállóan értékelni. Ennek ellenére a TV2 és a tematikus csatornák közötti belső elszámolóárak alkalmazása nem helytálló, mivel az ár jelentősen elmarad a költségtől. A Viasat a jövedelmezőségre vonatkozóan olyan számításokkal szolgál, amelyekben a költségeket a csatornák forgalma szerint osztották fel. A Viasat azt is kijelenti, hogy a tematikus csatornák pénzügyi teljesítménye - a hasonló médiatársaságok teljesítményével összevetve - határozottan arra utal, hogy a TV2 csoportban az egyes szegmensekre vonatkozó jelentéstételt figyelmen kívül kell hagyni. A Viasat végezetül megjegyzi, hogy a TV2 - a sportesemények kivételével - a legvonzóbb műsorait, például a filmdrámákat, a játékfilmeket és a dokumentumfilmeket árverés útján értékesíthette a fő csatorna nyereségének növelése érdekében. A Viasat attól is tart, hogy a támogatást esetleg agresszív piaci magatartáshoz használják fel, és azt állítja, hogy a TV2 korábban a versenytársak túllicitálásával hajtott végre filmdrámasorozatok beszerzésére irányuló beruházásokat, felemelte a TV2 hírműsorainak árait és engedményeket biztosított.
(110)
Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy szükség van támogatásra, a támogatásnak a közvetlen problémára kell irányulnia, azaz inkább a pénzforgalomra, mint a műveletekre. Ez azt jelenti, hogy a TV2 számára nem szabad engedélyezni, hogy fizetős televíziócsatornává váljon, mivel elegendő lenne, ha hitelkeretet hoznának létre számára. Ezen túlmenően a felhasználói díjak bevezetése olyan pénzeszközöket biztosít a TV2 számára, amelyekkel folytatni tudja a visszaélésszerű magatartást a reklámpiacon, és ahhoz vezethet, hogy a versenytársak eltűnnek a piacról. A Viasat azt is kétségbe vonja, hogy a program összhangban van a TV2 általános közszolgáltatási kötelezettségével.
(111)
A Viasat elsősorban a felhasználói díjak versenyellenes hatását hangsúlyozza, ugyanis ezek miatt más piaci szereplők műsorai drágább műsorcsomagokba kerülnek át, és ennek következtében az adott piaci szereplők előfizetési és reklámbevételektől esnek el.
(112)
A Viasat azt állítja továbbá, hogy a javasolt kompenzációs intézkedések tulajdonképpen nem jelentenek áldozatot, mivel egyébként sincs lehetőség további csatornák indítására. A fentiekben foglaltaknak megfelelően a Viasat megjegyzi, hogy a TV2 a legvonzóbb műsorait (a sportesemények kivételével), például a filmdrámákat, a játékfilmeket és a dokumentumfilmeket árverés útján értékesíthette a fő csatorna nyereségének növelése érdekében.
(113)
A Viasat végezetül szintén kijelenti, hogy valószínűtlen, hogy a dán kormány a 106. cikk (2) bekezdésére hivatkozhatna.
(114)
A Boxer azt állítja, hogy a felhasználói díjak bevezetése részben orvosolni fogja a jelenlegi versenyellenes helyzetet, amelyben a Boxer - más platformszolgáltatóktól eltérően - kereskedelmi szempontból nem aknázhatja ki azt, hogy a TV2-t sugározza. A Boxer azt javasolja, hogy a TV2 árképzését politikai vagy versenyhatóságok általi ellenőrzés alá kell vetni.
(115)
A szerkezetátalakítási támogatás tekintetében egyes felek kétségbe vonják, hogy a TV2 nehéz helyzetben van (ASK), és hogy a kompenzációs intézkedések egy telített piacon nem túlságosan enyhék-e (FDA). Néhányan azonban azt állítják, hogy amennyiben a társaság nehéz helyzetben van, mérlegelhető a felhasználói díjak bevezetése (DI, TDC). Egyesek a szerkezetátalakítási időszakot túlságosan hosszúnak tartják (Discovery). Mások azt állítják, hogy amennyiben a TV2 2012-re gazdaságilag stabil társasággá válik, nem szabad engedélyezni, hogy bevezesse a felhasználói díjakat.
(116)
A végfelhasználói díjak kapcsán néhány fél (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) azt állítja, hogy a felhasználói díjak hatására a kis csatornák kiszorulnak a meglévő fizetős televíziócsomagokból, vagy az ügyfeleknek többet kell fizetniük.
(117)
Néhány fél (FDA, TDC) úgy véli, hogy a 25 DKK összegű végfelhasználói díj túlságosan magas. Az FDA emellett úgy véli, hogy e végfelhasználói díjak felszámítása összeegyeztethetetlen a TV2 közszolgálati műsor-szolgáltatói szerepével.
VIII. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALAPJÁN TÖRTÉNŐ ÉRTÉKELÉS
1. Az értékelés hatálya
(118)
Ahogyan a Dánia által benyújtott dokumentációból látható, a bejelentett szerkezetátalakítási terv visszavonására nem került sor. Dánia azt állítja, hogy nincs szükség támogatási intézkedésekre, és hogy valamennyi támogatási intézkedés hatályát veszti a szerkezetátalakítási terv - azon belül a végfelhasználói díjak - jóváhagyását követően, és a TV2 nem köteles teljesíteni a társaságot érintő, két korábbi bizottsági vizsgálatból következő további kifizetéseket (80). Másképp fogalmazva a Bizottság még nem kapott feltétel nélküli megerősítést Dániától arra vonatkozóan, hogy ezek az intézkedések már nem képezik a szerkezetátalakítási terv részét, és ennélfogva már nem tartoznak a Bizottság hivatalos vizsgálatának hatálya alá.
(119)
Az egyetlen kivétel a műsorszóró hálózat eladásával kapcsolatban tervezett kezességvállalás, amely nem fog megvalósulni, mivel ez az eladás már megtörtént, és ennélfogva az ügy szempontjából már nem releváns. A Bizottság már nem tekinti ezt az intézkedést bejelentettnek.
(120)
A továbbiakban a Bizottság ezért még mindig a fennmaradó bejelentett intézkedéseket (a kölcsönt, valamint az ideiglenes és a szerkezetátalakítási hitelkeretet), valamint a megmentési célú támogatás engedélyezéséből fakadó, érvényben maradó hitelkeretet értékeli.
2. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállása
(121)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”
(122)
Ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó legyen, léteznie kell olyan, az államnak tulajdonítható támogatási intézkedésnek, amelyet állami forrásból biztosítanak, amely érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és bizonyos vállalkozások szelektív gazdasági előnyben részesítése által torzítja a versenyt a közös piacon. E feltételeknek a szóban forgó intézkedésekre való alkalmazását a Bizottság az alábbiakban vizsgálja.
2.1. Állami források
(123)
Az eredeti, megmentési célú támogatásból és a szerkezetátalakítási terv alapján nyújtott alárendelt kölcsön és ideiglenes hitelkeretek (81) a kormány által a Folketinget megegyezésével Dánia általános költségvetéséből származó pénzeszközöket tartalmaznak, ennélfogva állami forrásokat képeznek.
(124)
Dánia azt állítja, hogy a kamatlábak és a kamatterhek a piacon az egészséges vállalkozásokra alkalmazott kamatlábaknak és kamatterheknek felelnek meg. Azáltal, hogy ugyanazokat a feltételeket alkalmazza egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásra, például a TV2-re, Dánia állami forrásokról mond le. Ennek az az oka, hogy egy magánhitelező figyelembe venné a TV2 pénzügyi nehézségeit, és vagy egyáltalán nem biztosítana kölcsönt vagy hitelkeretet, vagy azokat az egészséges társaságokénál magasabb kamatlábak mellett biztosítaná.
(125)
A Bizottság megállapítja, hogy a TV2 számára a végfelhasználói díjak 2012-től történő felszámítására biztosított jog nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. A magánszektorból származó végfelhasználói díjakat (82) közvetlenül a fogyasztók fizetik a műsorterjesztőnek a TV2 csatorna megtekintéséért járó javadalmazásként. A TV2-nek rendes kereskedelmi tárgyalásokat kell folytatnia a műsorterjesztővel, hogy a csatornája bekerüljön egy-egy digitális csomagba, és elfogadható díjazásban kell megállapodnia. Nincs olyan jogi rendelkezés, amely a műsorterjesztőt arra kényszerítené, hogy a TV2 fő csatornáját felvegye a csomagjába, mivel a dán műsor-szolgáltatási törvény 6. cikkében megállapított, jelenlegi továbbítási kötelezettség a végfelhasználói díjak rendszerének bevezetésekor hatályát veszti. Sem a végfelhasználói díjakat, sem az összegüket nem tartja a kormány állandó ellenőrzés alatt, illetve azok a kormány számára nem hozzáférhetőek (83). A kormány nem vesz részt árrögzítésben, amely a TV2 kereskedelmi döntése, valamint nem szedi be a díjakat a TV2 számára, azokat semmilyen módon nem ellenőrzi, illetve azokról semmilyen módon nem rendelkezik.
(126)
A felhasználói díjak nem feleltethetők meg az előfizetési díj felszámításának, ahogyan azt az SBS állítja. Az SBS azzal érvel, hogy a felhasználói díjak a gyakorlatban ugyanolyan hatással lesznek a háztartásokra, mint az előfizetési díj emelkedése, mivel a műsorterjesztők operatív csomagjai mindig tartalmazni fogják a TV2 Danmark csatornát. Ez a kötelező elem, valamint az a tény, hogy a felhasználói díjak csak jogszabály-módosítással (84) módosíthatók, azokat állami támogatássá minősítené (85). Ebben a tekintetben az SBS a Bíróság Essent Netwerks üggyel (86) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára hivatkozik.
(127)
Az előfizetési díjra vonatkozó korábbi dániai megállapodással ellentétben azonban - amelyet a Bizottság tulajdonképpen állami támogatásnak tekintett (87) - a végfelhasználók jogilag nem kötelesek megfizetni a díjakat, hanem a díjazást önkéntesen vállalt szerződéses megállapodás keretében fizetik meg. A díjakat nem közintézmény szedi be, mint az előfizetési díj esetében, hanem a Boxer magánszektorbeli szereplő és a többi platformon működő magánszektorbeli műsorterjesztő. Az állam nem vesz részt jogérvényesítési eljárásban olyan esetekben, amikor a felhasználók nem fizetik meg a díjakat; ilyenkor a műsorterjesztőnek kellene polgári eljárást indítania a díj megfizettetése érdekében.
(128)
Az a körülmény, hogy a TV2 a Kulturális Minisztérium által kiadott engedély módosítása révén szerez jogosultságot előfizetési díjak felszámítására, nem elegendő annak megállapításához, hogy állami források lennének érintettek. Ebben az esetben nem az állami források elvesztését eredményező állami beavatkozásról van szó. Ebben a tekintetben az SBS-nek az Essent Netwerks ügyre való hivatkozása nem helytálló. A hivatkozott ítélet 73. pontja különbséget tesz az Essent és a Pearle ügy (88) között, mivel kimondja, hogy a szóban forgó díj a hatóságok által meghatározott politika részét képezte. Az ügyek megkülönböztetése érdekében a Bíróság az Essent ügyben a díjnak a jogalkotó általi bevezetésére utal, de nem köti ki, hogy a jogalkotó általi bármely állami beavatkozás automatikusan állami források érintettségéhez vezet. Ez egyértelműen kiderül magából az Essent-ítéletből, mivel az ítélet 74. pontja további különbséget tesz a PreussenElektra ügybeli esettől, amely olyan jogalkotási aktust érintett (és amelyben nem nyert megállapítást állami támogatás érintettsége), amely a villamosenergia-szolgáltatókat arra kötelezte, hogy a szolgáltatási területükön megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát minimáláron vásárolják meg. A Bíróság megállapítja, hogy az Essent ügyben a szóban forgó vállalkozásokat - a PreussenElektra ügybeli (89) helyzettel ellentétben - arra jelölték ki, hogy „állami forrásokat kezeljenek”. A szóban forgó ügyben az állam nem szólítja fel a TV2-t állami források kezelésére. Az engedélymódosítás csak egy kiegészítő bevételforráshoz fűződő, már létező jogot érvényesít (a jogi szabályozásért lásd a dán műsor-szolgáltatási törvény 38a. cikkének (2) bekezdését).
(129)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a végfelhasználói díjak nem járnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatással.
2.2. Szelektív előny
(130)
Az érintett állami források gazdasági előnyt biztosítanak a TV2 számára abban a tekintetben, hogy piaci feltételek mellett ugyanazok a pénzügyi eszközök magasabb hitelfelvételi költséget, illetve magasabb díjakat vonnának maguk után, ha valamely piaci szereplő vállalná, hogy az előirányzott összegben további pénzeszközöket bocsásson a kedvezményezett rendelkezésére. A Dánia által benyújtott bizonyítékok szerint erre egyik piaci szereplő sem volt hajlandó.
2.3. A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás
(131)
Ezek a források lehetővé teszik a TV2 számára, hogy fenntartsa működését a jelenlegi tevékenysége szerinti piacokon. E piacok a műsor-szolgáltatási jogok eladásának és vásárlásának piacát (piacait), a fizetős televíziószolgáltatások piacát (piacait) és a televíziós reklámok dániai piacát foglalják magukban. Az adott piacokon a TV2 más műsorszolgáltatókkal, többek között például az SBS-szel, illetve a Viasattal folytat versenyt. Következésképpen - azáltal, hogy a szóban forgó támogatás előnyben részesíti a TV2-t - torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget az adott piacokon.
(132)
Az érintett piacok, például a műsor-szolgáltatási jogok vásárlásának és eladásának piaca, valamint a Dániában eladásra szánt, más tagállamokból származó termékek televíziós reklámozásának piaca érinti a tagállamok közötti kereskedelmet (90). Ezen túlmenően a TV2 Danmark A/S néhány versenytársa a csatornáit az Egyesült Királyságból sugározza és/vagy más tagállamokban bejegyzett csoportok leányvállalataként működik, amelyeknek a dán piacon maradással vagy az ottani tevékenységük bővítésével kapcsolatos döntését befolyásolhatja a tervezett támogatás. A szóban forgó állami támogatás ezért érinti a tagállamok közötti kereskedelem rendszerét, vagy fennáll a veszélye, hogy érinti azt.
(133)
Mivel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, a szerkezetátalakítási támogatási csomagot értékelni kell a belső piaccal való összeegyeztethetősége szempontjából.
3. Felfüggesztési kötelezettség
(134)
Dánia betartotta a 659/1999/EK tanácsi rendelet (91) 3. cikkében említett felfüggesztési kötelezettséget, mivel a szerkezetátalakítási terv szerinti támogatási intézkedéseket bejelentette, de eddig nem hajtotta végre. A megmentési célú támogatás végrehajtását a 2008. augusztus 4-i bizottsági határozat engedélyezte.
4. Az állami támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal
4.1. Jogalap
(135)
Az intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján történik, az iránymutatással összefüggésben. Az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének a szóban forgó intézkedésekre történő alkalmazása a közszolgálati műsorszolgáltatás finanszírozása tekintetében nem képezi elemzés tárgyát. Noha a TV2 pénzügyi nehézségei főként a közszolgálati csatorna szolgáltatásából és a stabil bevételforrásokat biztosító üzleti modell hiányából fakadnak, az állami támogatási intézkedések nem korlátozódnak a közszolgálat ellátására, hanem a TV2-re mint csoportra - többek között annak kereskedelmi tevékenységeire is - irányulnak. Ezen túlmenően, a dán hatóságok nem szolgáltak részletes érvekkel arra vonatkozóan, hogy az állami támogatási intézkedések az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján összeegyeztethetők a belső piaccal, és a Bizottság nem kapott elegendő olyan információt, amely lehetővé tenné számára, hogy elvégezze az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelést a műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel (92) összefüggésben.
(136)
Az iránymutatás rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a szerkezetátalakítási terv elkészítéséig vagy akut likviditási válság kezelése érdekében ideiglenes támogatásként megmentési célú támogatásban részesüljenek. Az iránymutatás 26. pontja szerint a támogatás megszűnésének határidejét addig hosszabbítják meg, míg a Bizottság döntést hoz a tervről. Az a körülmény, hogy a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret a TV2 esetében még mindig érvényben van, összhangban van ezzel a kikötéssel, mivel a TV2 a határidőn belül nyújtotta be szerkezetátalakítási tervét.
(137)
A szerkezetátalakítási támogatásnak megvalósítható, koherens és távlati tervre kell épülnie, amely a vállalkozás hosszú távú életképességét ésszerű időtartamon belül helyreállítja. A szerkezetátalakítás rendszerint az alábbi elemeket foglalja magában: a társaság valamennyi működési szempontjának szerkezetátalakítása, a vállalkozás tevékenységeinek átszervezése és ésszerűsítése, ideértve a veszteséges tevékenységtől való visszavonulást és a pénzügyi szerkezetátalakítást is. A szerkezetátalakítási műveletek, amennyiben azok állami támogatásban részesülnek, azonban nem korlátozódhatnak a korábbi veszteségek kiegyenlítésére az okok kezelése nélkül. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítást legalább részben a társaság saját forrásaiból kell finanszírozni. Végezetül kompenzációs intézkedéseket kell elfogadni a támogatás torzító hatásainak minimálisra csökkentése érdekében. A Bizottság a továbbiakban ezeknek a feltételeknek a teljesülését vizsgálja.
4.2. Támogathatóság - nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(138)
Az iránymutatás 9. pontja szerint egy vállalkozás akkor nehéz helyzetben lévő, ha az képtelen - akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei által biztosított források révén - arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy feladja üzleti tevékenységét. Az iránymutatás 11. pontja említést tesz bizonyos olyan feltételekről, amelyek szerint egy vállalat a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető. A 11. pont a következőképpen rendelkezik: „Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás mindenesetre csak akkor jogosult támogatásra, ha igazolni lehet, hogy képtelen saját erejéből, illetve a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezők által biztosított források bevonásával talpra állni.”
(139)
A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv bejelentése idején a TV2 ilyen nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. Ez kiderül a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban feltüntetett, de még inkább az e határozat (36)-(42) preambulumbekezdésében bemutatott számadatokból, amelyeket később, 2010 januárjában nyújtottak be, és amelyek a társaságot úgy jellemzik, hogy az veszteséges, csökkennek a piaci részesedései, növekszik az adóssága és különösen negatív pénzforgalommal rendelkezik a csökkenő reklámbevételek, a rossz befektetések és a növekvő kamatterhek miatt. Noha később kiderült, hogy a társaság 2008-ban valójában nyereséges volt, ahogyan azt a versenytársak becsülték (a 2008. március végi becslés még mindig […] DKK […] jelzett), ez a nyereség csekély volt, és önmagában nem módosítja azt a megállapítást, hogy a társaság nem folytathatta műveleteit külső finanszírozás nélkül. A társaságnak rövid távú és bármikor visszavonható magánhitelkeretek álltak rendelkezésére. A társaságnak olyan akut likviditási szükséglete volt, amelyet saját forrásaiból nem tudott kielégíteni.
(140)
Külső finanszírozáshoz sem tudott hozzájutni. Fennállt annak a veszélye, hogy a rövid távú hiteleket visszavonják. Ahogyan az eljárás megindításáról szóló határozat már kimondta, a TV2 legjelentősebb finanszírozó bankja, a(z) […] 2008-ban a kölcsönének és a hitelkereteinek csökkentését kérte. A TV2 problémái mellett, amelyek még az odensei saját telephelyén alapított jelzálogot is magukban foglalták, Dánia bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy más bankok is elutasították, hogy hosszú távú kölcsönt nyújtsanak a TV2-nek (lásd e határozat (44) és azt követő preambulumbekezdéseit). A bankok rámutattak a TV2 reklámbevételeken alapuló, ciklikus jövedelemáramlásának gyenge pontjaira, és ezt a jövedelemáramlást üzleti modellként fenntarthatatlannak tekintették. A folyamatban lévő jogi ügyek fokozták a problémákat. Ennek következtében a TV2 finanszírozása egyre inkább a rövid távú kötelezettségek irányába mozdult el, és így sérülékennyé vált. Másképp fogalmazva, a TV2 az iránymutatás 11. pontja értelmében hitelezői forrásokból megszerezhető pénzeszközökkel nem volt képes talpra állni.
(141)
Ezeket a megállapításokat a versenytársak által benyújtott észrevételek nem vonják kétségbe. A teljesség kedvéért meg kell említeni, hogy az iránymutatás nem írja elő, hogy a társaság ténylegesen fizetésképtelenségi eljárás alatt álljon. Ezzel ellentétben a támogatás - szigorú feltételek mellett - pontosan ennek megelőzése érdekében nyújtható.
(142)
A versenytársak azon érveit illetően, hogy a TV2 nyereséges társaság vagy nyereségessé válhat, a TV2 fent említett eredményei azt mutatják, hogy a társaság 2008-ban nyereséget realizált, a Viasat becslésével ellentétben azonban 2009-ben 27 millió DKK vesztesége volt, amely jelentősen eltért a Viasat 249 millió DKK nyereségre vonatkozó előrejelzésétől. Becslések szerint a 2010. évi nyereség is jóval alacsonyabb a Viasat feltevésénél. A Bizottság nem talált hibát a TV2 és tanácsadója, a PWC által használt módszerekben (lásd még e határozat (41) preambulumbekezdését).
(143)
Ami a Viasat által benyújtott és az Audon Partners által a TV2 hitelminősítésére vonatkozóan készített tanulmányt (93) illeti, amely szerint a TV2 hitelhez juthatott volna, a bankok reakciói valójában mást mutatnak. Az elemzés továbbá kizárólag olyan számadatokon és feltevéseken alapul, amelyeket nem ellenőriztek a TV2-nél. Egyes számadatok elrugaszkodnak a valóságtól, ahogyan az a 2009-re és 2010-re vonatkozó számadatokból látható. Maga a jelentés hangsúlyozza, hogy ez nem mindenre kiterjedő elemzés (mivel nyilvánvaló okok miatt nem jött létre kapcsolatfelvétel a TV2-vel), és ennélfogva az alkalmazott modellnek megvannak a korlátai (94).
(144)
Az, hogy a társaság jóval kevesebb összeget hívott le a megmentési célú hitelkeretből, mint amennyit lehívhatott volna, nem jelenti azt, hogy nem tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Abszurd döntés lenne a megmentési célú és a szerkezetátalakítási támogatás kedvezményezettjét kizárni a támogatásra való jogosultságból, ha a szerkezetátalakítási tervben előirányzott költségmegtakarítási és egyéb intézkedések később sikeresnek bizonyulnak és segítséget nyújtanak a társaságnak ahhoz, hogy túlnyomórészt a saját forrásaiból kezelje a finanszírozási problémáit. Ennek eredményeként azonban előfordulhat, hogy egy adott időpontban a folyamatban lévő állami támogatás már nem szükséges; ezt a határozat az alábbiakban tárgyalja (lásd a (149) preambulumbekezdést). Mindenesetre a hitelkeretet mindig úgy alakították ki, hogy ahhoz a társaság csak igazolt szükséglet esetén jusson hozzá. Ez a támogatás minimális szinten tartása érdekében történt így, és a TV2 arra törekvő magatartása, hogy a szerkezetátalakítási folyamatot a lehető legtöbb saját forrással valósítsa meg, összhangban áll ezzel a követelménnyel.
(145)
Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a Viasat és az SBS számos, arra vonatkozó állítása, hogy a TV2 gyenge pénzügyi helyzetét helytelen vezetői döntésekkel, illetve rossz befektetésekkel önmaga idézte elő, a támogathatósága szempontjából irreleváns az iránymutatás értelmében, amely nem követeli meg a támogatás kedvezményezettje problémáinak megindokolását, hanem csak annak kiderítésére törekszik, hogy a támogatás kedvezményezettje valóban nehéz helyzetben lévő vállalkozás-e.
(146)
Ebben a tekintetben a versenytársak is azt állították, hogy a TV2 problémái túlnyomórészt a közszolgálati csatorna működéséből fakadnak, és hogy a belső költségek és a belső elszámolóárak kiigazítása orvosolhatja ezt a helyzetet. A Bizottság azonban nem tekinti ezt az érvet helytállónak abban a helyzetben, amelyben maga a csoport a támogatás kedvezményezettje, ideértve annak kereskedelmi műveleteit is. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a TV2 a közszolgálati és egyéb tevékenységekről elkülönült és ellenőrzött elszámolásokat vezet, továbbá a belső elszámolóárakra vonatkozóan olyan egyszerű, átlátható, teljes körűen dokumentált és ellenőrzött politikával rendelkezik, amely arra törekszik, hogy - belső elszámolóárak alapján, piaci feltételek mellett - pontos képet adjon a különböző tevékenységekről.
(147)
A külső tényezők tekintetében a Viasat egyetért az 1,02 %-os GDP-növekedésre vonatkozó feltevéssel. A reklámpiac alakulása tekintetében a felek egyetértenek abban, hogy a TV2 reklámbevételei 2008-ban 19 %-kal csökkentek. A Viasat és az SBS azonban nem megfelelően értelmezi a reklámpiac jövőbeli alakulására vonatkozóan Dánia által közölt előrejelzést. Értelmezésükkel ellentétben Dánia nem azt prognosztizálta, hogy a reklámpiac a 2009-2013 közötti időszakban évente 10 %-kal csökken, hanem csupán azt jelentette ki, hogy becslése szerint a reklámpiac feltehetőleg […].
(148)
Azon érv tekintetében, hogy a TV2 pénzügyi helyzetére vonatkozó értékelésnek ki kellett volna térnie a regionális műsorszolgáltató állomásoknak biztosított előfizetési díjakra, a Bizottság megállapítja, hogy az előfizetési díjak a regionális műsorszolgáltatók műsorkészítését finanszírozzák és csak ezzel összefüggésben relevánsak. Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 regionális állomásai függetlenek a TV2-től és a dán műsor-szolgáltatási törvény értelmében saját közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartoznak, amelyek teljesítéséhez engedélyhez kötött finanszírozásban részesülnek. Az SBS azon érve tekintetében, miszerint a nézők kétszer fizetnek a műsorért, hangsúlyozni kell, hogy az egyik fizetés - a TV2 fő csatornájáért fizetett előfizetési díj - az ügyfél választásának eredménye, és megállapítást nyert, hogy nem jár állami támogatással. A fentiekben mindenesetre bemutatásra került, hogy a TV2 - mint csoport - akut finanszírozási szükségletekkel küzdő, nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt, mivel bankoktól nem tudott külső finanszírozáshoz jutni. Ez az adott műsorok sugárzására vonatkozó kötelezettségéből fakadó lehetséges előnyökre is vonatkozott.
(149)
A TV2 nehéz helyzete azonban a műsorszóró adatátviteli hálózat eladásával megváltozott. A műsorszóró hálózat eladásából befolyt bevételből a TV2 vissza tudta fizetni adósságának egy részét, és a pénzügyi kilátásai jóval kedvezőbbek lettek, ahogyan az e határozat (62)-(64) preambulumbekezdésében szereplő számadatokból is látható. A reklámpiaci tendenciák is kedvezőbbé váltak (95). A TV2 vissza tudta fizetni a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretből lehívott államkölcsönét. A folyamatban lévő állami támogatási ügyek kimenetelétől és a szerkezetátalakítási terv jóváhagyásától függően a TV2 arra számít, hogy 2012 januárjáig - az előfizetési díjak bevezetéséig - elegendő finanszírozással rendelkezik (96).
(150)
Ezen új helyzetre való tekintettel a Bizottság nem állapítja meg, hogy a TV2 még jelenleg is nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinthető. Ezért e határozat jóváhagyásán túl nincs szükség támogatási intézkedésre, és a szerkezetátalakítási tervben szereplő, bejelentett, meg nem valósított kölcsönt és hitelkeretet hatályon kívül kell helyezni. Ugyanezen okból a megmentési célú támogatásról hozott határozat szerinti, meglévő támogatási keretet is meg kell szüntetni.
4.3. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(151)
Az iránymutatás 34. pontja értelmében a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelynek ésszerű időn belül helyre kell állítania a társaság életképességét. A szerkezetátalakítási terv szerint a társaság nehézségeihez vezető körülményeket a nyereséget végül nem hozó új tevékenységek, valamint az egyre kevésbé jövedelmező közszolgálati csatorna okozták. A Bizottság álláspontja szerint a szerkezetátalakítási terv megfelelően tárgyalja ezeket a kérdéseket.
(152)
A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási terv olyan pénzügyi és működési szerkezetátalakítási intézkedéseket ír elő, amelyek a módosított üzleti modellel együtt lehetővé fogják tenni, hogy a társaság megálljon a saját lábán. Ebben a tekintetben a Bizottság először is azt jegyzi meg, hogy a szerkezetátalakítási tervben az eszközök eladására vonatkozó követelmény a műsorszóró hálózat sikeres eladását eredményezte, ami elegendő pénzeszközt biztosított a TV2 számára az adósságai visszafizetéséhez. A TV2 2010. október 4-én a megmentési célú keretből lehívott támogatást is visszafizette. Maga a társaság azt állítja, hogy immár elegendő eszközzel rendelkezik a végfelhasználói díjak bevezetéséig tartó időszak áthidalásához (97). A költségmegtakarítás formájában biztosított egyéb intézkedések is hozzájárulnak a vállalkozás hosszú távú életképességéhez (lásd a fenti (47) és (48) preambulumbekezdést).
(153)
A társaság megszünteti a veszteséges tevékenységeket is; 2008-ban a veszteséges rádióüzemeltetést eladta az SBS csoportnak.
(154)
A társaság likviditási szükségleteit eredményező strukturális problémái várhatóan azzal oldódnak meg, hogy 2012 januárjától előfizetési díjakat számíthat fel. A közszolgálati csatorna jövedelmezőségének hiánya annak tudható be, hogy egyetlen ciklikus és a gazdasági környezetre érzékeny jövedelemforrásra - a reklámbevételekre - támaszkodik. Ezt a bankok reakciói is igazolják, amelyek a reklámpiaci tendenciákkal és a TV2 jövedelemszerzési képességével kapcsolatos aggodalmaik miatt nem voltak hajlandóak finanszírozást nyújtani. Az új üzleti modell stabilabb jövedelembázist biztosít a TV2 számára, mivel fő csatornájának megtekintéséért előfizetési díjat számíthat fel. A TV2 előrejelzése szerint a végfelhasználói díjakból 2012-ben […] millió DKK kiegészítő jövedelme származhat. Ugyanezen előrejelzés szerint a 2012. évben a csoport […]. A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalatot a […] mellett a végfelhasználói díjak formájában befolyó, második jövedelemforrás a társaságot a ciklikus tevékenységek hullámvölgyeire is kevésbé érzékennyé teszi. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljes fordulat megvalósítására irányuló intézkedések magából a szerkezetátalakítási tervből, nem pedig külső tényezőkből fakadnak.
(155)
A szerkezetátalakítási terv 2012. december 31-ig tartó, eredetileg bejelentett időtartama csaknem négy év. Azért választották ezt az időszakot, mert a dán kormány úgy vélte, hogy egy új üzleti modell bevezetésével és annak első gyakorlati tapasztalataival a bankok ismét hajlandóak lesznek pénzt hitelezni a TV2-nek, azaz úgy vélték, hogy ez az időszak kellően hosszú a tapasztalatok összegyűjtéséhez. Tekintettel azonban arra, hogy e határozat elfogadásával valamennyi támogatás hatályát veszti (lásd fent), a dán kormány jelenleg úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási időszaknak az összes támogatási intézkedés hatályon kívül helyezésekor meg kell szűnnie.
(156)
A Bizottságnak más az álláspontja. Az iránymutatás szerint a szerkezetátalakításnak a társaság hosszú távú életképességét is vissza kell állítania. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási időszak addig tart, amíg a társaság végre nem hajtotta az összes szerkezetátalakítási intézkedést, biztosítva a hosszú távú életképességet. Noha e határozat elfogadásakor valamennyi támogatási intézkedés azonnali hatállyal megszűnik, a TV2 hosszú távú életképességének helyreállítása jelenleg addig nem garantált, amíg a TV2 továbbra sem rendelkezik fenntartható üzleti modellel. Ilyen üzleti modell csak a végfelhasználói díjak bevezetésével jön létre. A végfelhasználói díjak bevezetése a TV2 pénzügyi nehézségeinek legkomolyabb okát is közvetlenül kezelő, legfontosabb szerkezetátalakítási intézkedés. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási időszak 2012. december 31-én ér véget, vagy akkor, amikor a TV2 a végfelhasználó számára előfizetési díjat tud felszámítani, amennyiben erre 2012. december 31. előtt kerül sor. Jelenleg úgy tűnik, hogy a TV2 csak akkor jogosult törvényesen arra, hogy felhasználói díjakat számítson fel, ha engedélyét módosítják (noha a jelenlegi dán műsor-szolgáltatási törvény már rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a TV2 végfelhasználói díjakat számítson fel, a jelenlegi engedély ezt nem teszi lehetővé).
4.4. Az indokolatlan versenytorzulás elkerülése
(157)
Az iránymutatás 38. pontja szerint annak érdekében, hogy a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat a lehető legkisebbre csökkentsék és a pozitív hatások meghaladják ezeket, kompenzációs intézkedéseket kell hozni. Ezen intézkedések magukban foglalhatják az eszközöktől való megfosztást, a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentését. Az iránymutatás 40. pontja szerint az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a támogatás torzító hatásaival és a vállalkozás relatív piaci jelentőségével.
(158)
Az új csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalás (azaz a piaci jelenlét korlátozása) elvileg kompenzációs intézkedésnek tekinthető, mivel kizárja, hogy a TV2 új ügyfelekért versenyezzen, és ennélfogva kedvez a versenytársainak. Az új kereskedelmi csatornák indítása azért lenne kedvező a TV2 számára, mert a csatornák finanszírozása nem ciklikus előfizetési díjakon alapuló, egyenletes jövedelemforrásból történne, és mert az előfizetési díjak biztosítanák a csoport számára a szükséges jövedelmet, részben ellensúlyozva a közszolgálati csatorna negatív eredményét. A szerkezetátalakítási tervben ismertetett piacelemzés szerint a fizetős televíziók piaca nő (98). A TV2 versenytársai azonban azzal érvelnek, hogy az új kereskedelmi csatornák indításának lehetősége egyébként sem állt fenn a TV2 számára, mivel a piac telített volt.
(159)
Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 versenytársai maguk indítottak csatornákat 2009-ben (az SBS elindította a 6erene csatornát, a Canal Digital sportcsatornát fog indítani, a Viasat 2009. március 23-án indított csatornát, a TV4 csoport pedig 2009 júliusában elindította a Canal 9 csatornát).
(160)
Dánia azt is megerősítette, hogy a szerkezetátalakítás miatt a TV2 rádiócsatornákat sem indíthat majd (99). Ez a kötelezettségvállalás kifejezetten lényeges abban a tekintetben, hogy az új FM4 rádiócsatorna működési engedélyére hamarosan pályázati eljárást írnak ki. Dánia eredetileg kifejezésre juttatta, hogy TV2-nek érdeke fűződik az e pályázaton való lehetséges részvételéhez, később azonban megerősítette, hogy - a szerkezetátalakítási terv folyamatban lévő, Bizottság általi vizsgálatára tekintettel - erre az ajánlatra nem kerül sor annak ellenére, hogy erre irányuló tervek már készültek. Másképp fogalmazva, a versenytársak állításával ellentétben bebizonyosodott, hogy az új csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalásnak valóban van értelme, és az a társaság számára áldozatot jelent. A Bizottság ezt a kötelezettségvállalást fontosnak tekinti az iránymutatás 45. pontja tekintetében, amely szerint a támogatás nem fordítható olyan új beruházás finanszírozására, amely nem elengedhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához.
(161)
A Bizottság emellett a javasolt kompenzációs intézkedéseket a támogatási intézkedések torzító hatásaival arányosnak tekinti. Hangsúlyozandó, hogy e határozat elfogadásakor mindezek az intézkedések megszűnnek. Ebben a tekintetben a Bizottság rámutat, hogy eddig a bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések egyikét sem hajtották végre, illetve a jövőben sem fogják végrehajtani. Ahogyan a (150) és az azt követő preambulumbekezdésekből látható, e határozat elfogadásakor a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret is hatályát veszti. Ez azt jelenti, hogy a társaság a jövőben nem részesül állami támogatásban. A megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretből azonban ténylegesen csupán kevés kifizetést folyósítottak (a rendelkezésre álló 1 000 millió DKK-ból 223 millió DKK-t hívtak le). A támogatás jelentős részét valójában megmentési célú támogatásként hívták le (2008 végéig, azaz a hat hónapos megmentési időszak során 223 millió DKK-ból 208 millió DKK-t hívtak le), és a hitelkeretből ténylegesen lehívott valamennyi pénzeszközt már visszafizették az államnak. A hitelkeretből - 223 millió DKK-ból - ténylegesen lehívott összeg sem túlzottan magas a TV2 2008. évi forgalmát tekintve ([…] %). Ennek ismeretében a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy további kompenzációs intézkedéseket kérjen Dániától és a támogatás kedvezményezettjétől. A Bizottság ezért nem ítél szükségesnek további kompenzációs intézkedéseket, amint azt a versenytársak javasolják.
(162)
A Bizottság azonban nem ért egyet Dánia azon javaslatával, hogy a kötelezettségvállalásnak az összes támogatási intézkedés megszűnésekor meg kell szűnnie (100). Először is Dánia hosszabb - 2012. december 31-ig tartó - szerkezetátalakítási időszakot állapított meg. Másodszor az iránymutatás egyetlen rendelkezése sem köti ki, hogy a kompenzációs intézkedés időtartamának meg kell egyeznie a folyamatban lévő támogatási intézkedések fennállásával. Harmadszor a szerkezetátalakítási terv azon a feltevésen alapul, hogy a társaság csak akkor jut külső finanszírozáshoz, amikor 2012-ben bevezeti a végfelhasználói díjakat, és csak ekkor fog helyreállni a hosszú távú életképessége. Maga Dánia azzal érvel, hogy amíg a közszolgálati csatornára vonatkozóan nincs érvényben stabilabb üzleti modell, a likviditási hiány pótlásához szükség lenne a támogatási intézkedésekre, többek között a még mindig érvényben lévő megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretre. A megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretnek tehát az volt a szerepe, hogy fenntartsa a társaság működését egy új üzleti modell alkalmazásának kezdetéig. Ilyen körülmények között a Bizottság szerint a kompenzációs intézkedésre vonatkozó kötelezettségvállalás sem a támogatás megszűnésekor, sem e határozat időpontjától nem szűnhet meg. A Bizottság azonban megvalósíthatónak tartja, hogy az új csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettség korábbi időpontban megszűnhet, mint a szerkezetátalakítási terv időszakának vége (2012. december 31.), mégpedig a végfelhasználói díjak bevezetésekor (az engedély módosítása révén), és amikor a TV2 azokat felszámíthatja.
4.5. A minimumra korlátozódó támogatás
(163)
Az iránymutatás 43. pontja szerint a támogatás összegét és intenzitását szigorúan a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. E rendelkezés mögött az az elgondolás áll, hogy a társaság a szerkezetátalakítás lezárulásakor nem rendelkezik agresszív piaci magatartáshoz használható likviditási többlettel. A kedvezményezettek várhatóan jelentős mértékben hozzájárulnak a szerkezetátalakítási tervhez a saját forrásaikból, például a vállalkozás túléléséhez nem elengedhetetlen eszközök eladásával. Ennek a hozzájárulásnak valósnak kell lennie, és nem tartalmazhat várható jövőbeli nyereséget, például pénzforgalmat. A lehető legmagasabbnak, nagyvállalkozások esetében legalább 50 %-nak kell lennie. A Bizottság a TV2-t az iránymutatás értelmében nagyvállalkozásnak tekinti.
(164)
A Bizottság nem ért egyet a dán kormánnyal abban, hogy bármely költség, különösen a költségmegtakarítási intézkedések automatikusan szerkezetátalakítási intézkedésnek minősülnek. Előfordulhat, hogy a társaságoknak a költségmegtakarítás során kiadásaik merülnek fel. Az ezen ügyben Dánia által ismertetett költségmegtakarítás önmagában nem jelent szerkezetátalakítási költséget. Dánia átadta a „klasszikus” szerkezetátalakítási költségek jegyzékét, amelyek összege […] millió DKK, és amelyek magukban foglalják az átviteli hálózat eladásához kapcsolódó átviteli költségeket ([…] millió DKK), az új üzleti modellre való áttéréshez kapcsolódó költségeket ([…]-[…] millió DKK), valamint a szerződések megszüntetéséhez kapcsolódó személyzeti költségeket, illetve a jogi és a tanácsadási díjakat ([…] millió DKK). A Bizottság elfogadja ezeket a költségeket szerkezetátalakítási költségekként.
(165)
A Bizottság ügykezelési gyakorlata szerint a szerkezetátalakítási költségek magukban foglalják a vállalkozás életképességének helyreállítása kapcsán felmerülő összes rendkívüli költséget, de nem foglalják magukban a szerkezetátalakítási időszakban felmerülő szabályos működési költségeket. Ebben az ügyben azonban egy társaság arra irányuló likviditási szükségletéről van szó, hogy egy új, fenntartható üzleti modell érvénybelépéséig tartó átmeneti időszakot hidaljon át. A fentiekben foglaltaknak megfelelően a TV2-nek valódi finanszírozási szükséglete volt, mivel nem volt hozzáférése külső finanszírozáshoz. Ebben a különleges helyzetben, amely a társaság stabilabb üzleti tervre való áttéréséig tisztán pénzügyi szerkezetátalakítással járt, a Bizottság ezt a finanszírozási szükségletet szerkezetátalakítási költségként is el tudja fogadni. A pénzügyi hiány fedezéséhez a szükséges ideiglenes tartalékot a megmentési célú támogatásról hozott határozatban foglalt hitelkeret (1 000 millió DKK) biztosította. Ez a hitelkeret azonban csak átmenetileg állt rendelkezésre, és kizárólag akkor lehetett hozzáférni, ha a TV2 külső könyvvizsgáló által igazolt finanszírozási szükségletet tudott bizonyítani. A TV2 végül nem hívott le sok hitelt a hitelkeretből (mindössze annak […] %-át). Ezen túlmenően a hitel jelentős részét ([…] millió DKK-t) a megmentési célú támogatásról hozott bizottsági határozat hatálya alá tartozó időszakban, azaz a szerkezetátalakítási terv benyújtása előtti hat hónapos megmentési időszakban hívta le.
(166)
A TV2 a fenti szerkezetátalakítási költségekhez eszközök eladásával, a műsorszóró hálózat 640 millió DKK-ért történő eladásával, valamint az odensei telephelyén alapított jelzálog útján, 80 millió DKK külső finanszírozással járult hozzá. A 720 millió DKK összegű hozzájárulás jóval túllépi a nagyvállalkozásokra vonatkozó 50 %-os küszöböt. A fentiekben foglaltaknak megfelelően a TV2 a hálózat eladásából befolyt bevételeket adósságának csökkentéséhez használta fel. Az így elköltött pénz más célokra nem használható fel. Ezen túlmenően, ahogyan a fentiekből kiderül, e határozat időpontjától valamennyi támogatási intézkedés megszűnik, és nem kerül sor a szerkezetátalakítási terv alapján bejelentett új támogatási intézkedések bevezetésére (lásd e határozat (150) preambulumbekezdését). Ezért az iránymutatás 45. pontja értelmében nem áll fenn a társaságban maradó, a szükséges mértéket túllépő támogatás veszélye.
4.6. Egyéb feltételek
(167)
Az iránymutatás 46. pontja szerint a Bizottság további intézkedéseket kérhet a tagállamtól annak biztosításához, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(168)
A Bizottság tudomásul veszi a hivatalos vizsgálat során Dánia által előterjesztett érveket, valamint a támogatás kedvezményezettje által az igazoló dokumentumokban kifejezésre juttatott törekvést, miszerint a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie, hogy a TV2 a hozzá hasonló társaságokkal párhuzamosan használja ki az üzleti lehetőségeket és előfizetési díjakat számítson fel. Dánia és a TV2 továbbá rámutat arra, hogy a TV2 jelenleg magas sajáttőke-tartalékára - amely a versenytársakénál jóval magasabb (alacsonyabb) szolvenciamutatókat (és nettó kamatozó adósságot) eredményez - csak a folyamatban lévő állami támogatási ügyek és az üzleti modell bizonytalanságai miatt van szükség. A TV2 és Dánia is általános hajlandóságot mutat arra, hogy a tőkeszerkezetet újra összhangba hozza a TV2-höz hasonló társaságokéval az állami támogatásokra irányuló vizsgálatok lezárulását követően.
(169)
A Bizottság a maga részéről nem lát okot arra, hogy az üzleti modell és a folyamatban lévő jogi ügyek rendezését követően a TV2 tőkeszerkezete eltérjen a hozzá hasonló társaságokétól. A (mesterségesen) magas saját tőkén alapuló tőkeszerkezet azért előnyös a társaság számára, mert az később viszonylag alacsony kamatláb mellett lesz képes finanszírozást vonzani. Ugyanilyen fontos, hogy a TV2-nek olyan szintre kell visszaállítania a tőkeszerkezetét, amely biztosítja, hogy a verseny ne torzuljon. A Bizottság azt szeretné, ha a TV2 úgy térne vissza a rendes tőkeszerkezethez, hogy inkább az állam felé teljesít osztalékfizetést, mintsem úgy, hogy adósságfinanszírozással, agresszív módon növeli a mérlegét.
4.7. Monitoring és éves beszámoló
(170)
Dánia az iránymutatás 49. és 50. pontjával összhangban kötelezettséget vállalt arra, hogy legkésőbb a támogatás jóváhagyását követő hat hónapon belül beszámolókat nyújt be a Bizottságnak.
4.8. Trösztellenes kérdések
(171)
A Bizottság megjegyzi, hogy a TV2 egyik versenytársa trösztellenes panaszt nyújtott be a végfelhasználói díjak tervezett bevezetésével kapcsolatban. A Bizottság tisztában van azzal, hogy valamely támogatásnak a Szerződés - állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseitől eltérő - konkrét rendelkezéseivel ellentétes bizonyos vonatkozásai olyan szervesen kapcsolódhatnak a támogatás tárgyához, hogy azokat nem lehet külön-külön értékelni (101). A Bíróság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási szabályok alkalmazásának kötelezően a Szerződés más rendelkezéseivel összhangban kell történnie, és ennek biztosítására annál is inkább szükség van, ha az említett rendelkezések szintén a torzulásmentes verseny megvalósítására irányulnak. A Bíróság ítélkezési gyakorlata azonban elismeri, hogy az állami támogatási és a trösztellenes eljárások egymástól független eljárások, azokra egyedi szabályok irányadóak. A Bíróság a következőket mondta ki: „valamely állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó határozat meghozatalakor a Bizottságnak nem kötelessége megvárni az [1.] rendelet értelmében párhuzamosan indított eljárás kimenetelét azt követően, hogy - a helyzet gazdasági elemzése alapján és a tényállás értékelésében elkövetett nyilvánvaló hiba nélkül - arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás kedvezményezettje nem sérti meg [az EUMSZ 101. és 102.] cikkét” (102). A trösztellenes ügyet ezért a Bizottságnak nem kell hivatalosan lezárnia ahhoz, hogy határozatot hozzon az állami támogatási ügyben.
(172)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a jelenlegi ügyben a trösztellenes panasz oka nem maga a támogatás (a megmentési célú támogatásra szánt hitelkeret), hanem a szerkezetátalakítási terv másik eleme (a végfelhasználói díjak). A végfelhasználói díjak bevezetésére 2012 elején, azaz a támogatási hitelkeret hatályon kívül helyezését követően, a TV2 engedélyében szereplő feltételek módosítása útján kerül sor. Figyelembe kell venni azt is, hogy a támogatás jelentős részét tulajdonképpen a megmentési időszakban hívták le, és azt a megmentési célú támogatásról hozott, 2008. augusztus 4-i bizottsági határozat engedélyezte, továbbá azt, hogy e határozat hatálybalépésekor valamennyi támogatás hatályát veszti.
(173)
Ha ebben az eljárásban a trösztellenes panaszt vagy a harmadik felek észrevételeit is a TV2 fizetős televíziócsatornává válása elleni panasznak kell tekinteni, elegendő azt kijelenteni, hogy a fő csatornáért fizetendő felhasználói díjak bevezetése önmagában nem jelentheti a trösztellenes jogszabályok megsértését. A TV2 fő csatornájának fizetős televíziócsatornává válásakor ezt azt fogja eredményezni, hogy a csatorna a fizetős televíziók piacára lép. A TV2 fő csatornájának piacra lépése nagy valószínűséggel csak az adott piacon működő versenytársakat fogja érinteni, és például azt fogja eredményezni, hogy egyes szereplők kilépnek az adott piacról (kivonják fizetős televíziós csomagjaikat) vagy csökkenteniük kell az áraikat. Ezek a hatások azonban egy életképes versenytárs piacra lépésének normális hatásai. Tehát önmagában az a körülmény, hogy felhasználói díjak bevezetésre kerül sor, és hogy ennek következtében fokozódni fog a verseny, nem ellentétes az EUMSZ 102. és 106. cikkével.
(174)
A panaszos, valamint a harmadik felek észrevételeiben szereplő néhány más versenytárs is azzal érvel, hogy a „TV2 Alene” kártya bevezetése versenyellenes hatásokkal jár, és a műsorterjesztőnek, a Boxernek kedvez. Röviden: a „TV2 Alene” modell azt jelentette, hogy az ügyfelek ingyenesen foghatják a TV2-t, ha nem vásárolnak más fizetős televíziós szolgáltatásokat. A panaszos szerint a „TV2 Alene” kártya tehát - a TV2 versenytársainak rovására - visszatartó hatást gyakorolna a fizetős televízió vásárlását tervező ügyfelekre. Mivel Dánia visszavonta a javasolt „TV2 Alene” kártyát, az arra vonatkozó érvek, miszerint megsértette volna a trösztellenes szabályokat, nem relevánsak és ezért nincsenek kihatással a szerkezetátalakítási terv jogszerűségére.
(175)
Ami néhány versenytárs azon félelmeit illeti, hogy a támogatás esetlegesen agresszív piaci magatartás folytatásához használható fel, a Bizottság rámutat arra, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy maga a támogatás az EUMSZ egyéb rendelkezéseinek megsértésével járna, vagy a hatására a TV2 automatikusan versenyellenes magatartást folytatna.
(176)
A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási terv összhangban van az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, a Bizottság megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásával összefüggésben, az alábbi feltételekre figyelemmel.
(177)
Mivel a társaság a műsorszóró hálózat eladását követően jobb pénzügyi helyzetbe került, a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő támogatási intézkedéseket (kölcsönt és hitelkeretet) nem kell végrehajtani, és hogy az érvényben lévő (az N 287/08 számú ügyben hozott, 2008. augusztus 4-i bizottsági határozatban engedélyezett) hitelkeretet e határozat időpontjától azonnali hatállyal hatályon kívül kell helyezni. A Bizottság megjegyzi, hogy a műsorszóró hálózat eladására vonatkozóan eredetileg bejelentett kezességvállalás már nem releváns, mivel a hálózat eladása a kezességvállalás nélkül valósult meg.
(178)
A Bizottság tudomásul veszi továbbá Dánia azon kötelezettségvállalását, hogy az új műsorszolgáltató csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kompenzációs intézkedés rádió- és televíziócsatornákra egyaránt vonatkozik. Ennek az intézkedésnek 2012. december 31-ig kell hatályban maradnia, vagy ha a támogatás kedvezményezettje ezen időpont előtt felszámíthat végfelhasználói díjakat, a végfelhasználói díjak bevezetéséig kell hatályban maradnia. A végfelhasználói díjak bevezetése azt az időpontot jelenti, amikor a TV2 törvényesen jogosult ilyen díjazást kérni.
(179)
A Bizottság tudomásul veszi Dánia arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy független pénzügyi szakértőt bíz meg azzal, hogy hasonlítsa össze a TV2 tőkeszerkezetét más médiatársaságokéval, és ha az jelentősen eltér a megfelelő kontrollcsoport mediánjától vagy átlagától, Dánia kiigazítja a tőkeszerkezetet. Amennyiben érdemi indokok merülnek fel a tőkekiigazítás ellen, a dán kormány bejelentheti a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv módosítását,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009. február 4-én bejelentett szerkezetátalakítási terv, valamint a 2., 3. és 4. cikkben meghatározott feltételek teljes körű betartására figyelemmel, a Dánia által a TV2 javára biztosított és a Bizottság által a 2008. augusztus 4-i határozatban szerkezetátalakítási támogatásként engedélyezett hitelkeret összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
E határozat időpontjától a Dánia által a TV2 javára biztosított és a Bizottság által a 2008. augusztus 4-i határozatban engedélyezett megmentési célú támogatásra szánt hitelkeretet hatályon kívül kell helyezni. A Dánia által 2009. február 4-én bejelentett többi támogatási intézkedés egyike sem hajtható végre.
3. cikk
A Dánia által javasolt kompenzációs intézkedés, amely megtiltja a TV2 számára, hogy új televíziós vagy rádiós műsorszolgáltató csatornákat indítson, a bejelentett szerkezetátalakítási időszak végéig, 2012. december 31-ig hatályban marad. Ha azonban a TV2 ezen időpont előtt engedélyt kap arra, hogy előfizetési díjakat (végfelhasználói díjakat) számítson fel, az új rádiós vagy televíziós műsorszolgáltató csatornák indításának megszüntetésére vonatkozó kötelezettség attól az időponttól hatályát veszti.
4. cikk
A dán kormány 2012 végén vagy 2013 elején független pénzügyi szakértőt bíz meg a TV2 tőkeszerkezetére vonatkozó elemzés lebonyolításával, amelynek során összehasonlítják azt más megfelelő médiatársaságok tőkeszerkezetével. Ha a TV2 tőkeszerkezete jelentősen eltér a megfelelő kontrollcsoport mediánjától vagy átlagától, a dán kormány a 2013 áprilisában tartandó közgyűlésen az említett eltérés orvoslása érdekében kiigazítja a tőkeszerkezetet.
5. cikk
Dánia az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.
6. cikk
Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 20-án.