KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1036/2010
af 15. november 2010
om indførsel af en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samle EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importører, brugere og andre parter, som den vidste var berørt, samt repræsentanterne for Bosnien-Hercegovina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klagerne, EU-producenterne, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importørerne og brugerne fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kendte EU-producenter og -importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. afsnit 2.1. nedenfor) i perioden 1. januar 2009 til 31. december 2009.
(6)
Som anført i betragtning 16, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen fire EU-producenter med den største produktions- og salgsmængde i Unionen til en stikprøve.
(7)
Som anført i betragtning 20, indsendte kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. En af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig længere.
(8)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, de fire EU-producenter i stikprøven og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere.
(9)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, herunder dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, fra de fire EU-producenter i stikprøven og de tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere i Unionen.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungarn
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nederlandene
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien
Importører/brugere i Unionen
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, UK og Mira, Italien
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland
Eksporterende producenter i Bosnien-Hercegovina
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (forretningsmæssigt forbundet med ovennævnte eksporterende producent)
Forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af UP (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00.
(13)
Den pågældende vare er bestemt til anvendelsesformål som builder i produktionen af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger.
2.2. Samme vare
(14)
Den pågældende vare, den vare der fremstilles og sælges på Bosnien-Hercegovinas hjemmemarked, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, fandtes at have samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(15)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at produktionsomkostningerne, produktionsprocessen og kvaliteten i forbindelse med den pågældende vare, som eksporteres af både Fabrika Glinice Birac AD og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Alumina d.o.o. (»Birac-gruppen«), er anderledes end i forbindelse med den samme vare, der produceres af visse EU-producenter. Det blev desuden påstået, at Birac-gruppens produktionsproces er baseret på aluminiumoxid-opløsning fra produktionen af aluminiumoxid i stedet for aluminiumtrihydrat, mens produktionen i Unionen typisk er baseret på hydratkrystaller, som ved opvarmning og tilsætning af kaustisk soda bliver flydende igen til produktion af zeolit-opslæmning. Hvad angår ovenstående påstande, skal det bemærkes, at oplysningerne fra Birac-gruppen ikke anfægter den konstatering, at uanset eventuelle forskelle i produktionsprocessen, omkostninger eller kvalitet har den pågældende vare de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål som den samme vare.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøve af EU-producenter
(16)
Otte EU-producenter, der tegner sig for ca. 50 % af EU-producenternes salg på markedet, besvarede anmodningen om stikprøvedata i indledningsmeddelelsen. Oprindeligt blev de fem største EU-producenter udtaget til stikprøven. En virksomhed besluttede dog at afbryde sit samarbejde. De resterende fire EU-producenter udgør derfor stikprøven i denne undersøgelse.
(17)
Disse fire producenter tegnede sig for ca. 37 % af EU-producenternes samlede salgsmængde på EU-markedet i UP og for mere end 75 % af salgsmængden for de otte producenter, der indsendte data i forbindelse med stikprøveudtagningen. Disse fire producenter, som blev udtaget til stikprøven, blev betragtet som repræsentative for alle EU-producenterne.
(18)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at tre EU-producenter (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. og Industrias Quimicas del Ebro SA) burde anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Det blev påstået, at disse virksomheder indsendte ikke-fortrolige svar på mangelskrivelser nogle dage efter den fastsatte frist. Hvad angår ovenstående, skal det bemærkes, at de oplysninger, som førnævnte parter indsendte, blev indsendt rettidigt og på ingen måde hindrede undersøgelsesforløbet eller parternes ret til at forsvare deres interesser.
(19)
Det blev desuden påstået, at en EU-producent (MAL Magyar Aluminium) ikke i sin stikprøvebesvarelse havde angivet, at den var forretningsmæssigt forbundet med en anden EU-producent (Silkem d.o.o.). Sidstnævnte indgik ikke i stikprøven og blev ikke medtaget i MAL Magyar Aluminiums stikprøvebesvarelse. Det blev derfor påstået, at disse to EU-producenter bør anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med den nuværende undersøgelse. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene var bekendt med forbindelsen mellem disse to parter i klagefasen, og forbindelsen fremgik af stikprøvebesvarelsen fra en af de to parter. Desuden fremgik forbindelsen af spøgeskemabesvarelsen fra MAL Amgyar Aluminium. Endelig skal det gøres klart, at Silkem d.o.o. og MAL Magyar Aluminium har samarbejdet fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Silkem d.o.o. indsendte data i forbindelse stikprøveundersøgelsen, men blev ikke udtaget til stikprøven og blev således ikke anmodet om at indsende en fuldstændig spørgeskemabesvarelse. Hvad angår MAL Magyar Aluminium, behøvede virksomheden ikke at indsende en konsolideret spørgeskemabesvarelse, der omfattede Solkem d.o.o., da Silkem d.o.o. er en separat retlig enhed.
3.2. Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
(20)
Kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede anmodningen om oplysninger i indledningsmeddelelsen med henblik stikprøveundersøgelsen. Det blev efterfølgende klart, at en af disse virksomheder hverken importerede eller indkøbte den pågældende vare. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de to eksporterende producenter i Birac-gruppens salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen. Det blev konkluderet, at hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt.
(22)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents salg til eksport kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder.
(23)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være rentable, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet blev derfor fastlagt for undersøgelsesperioden.
(24)
Ovennævnte analyse viste, at de to eksporterende producenters hjemmemarkedssalg var rentabelt, idet nettoprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(25)
Da der ikke blev solgt repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.2. Eksportpris
(27)
Da alt salg til Unionen fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Unionen blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt en rimelig margin for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SA&G-omkostninger. Da de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev der anvendt en rimelig fortjenstmargen på 5 % på grundlag af oplysninger fra brugere, som også importerede den pågældende vare i UP.
(28)
Birac-gruppen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne importør nærmere optrådte som eksportafdeling end som importør, og at eksportprisen derfor ikke skulle beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, men i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af den eksportpris, der faktisk betaltes eller skulle betales. Det skal i den forbindelse bemærkes, at eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, fastsættes på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder, når den pågældende vare videresælges til uafhængige kunder af virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportøren i eksportlandet. Undersøgelsen viste, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed er beliggende i Unionen. Den varetager bl.a. ordrer fra kunder og fakturering af den pågældende vare produceret af Birac-gruppen. Det blev desuden konstateret, at Birac-gruppen sælger den pågældende vare til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen med henblik på videresalg til uafhængige kunder i Unionen. Påstanden må derfor afvises. Selv om visse aktiviteter udføres af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed forud for import, betyder dette ikke, at eksportprisen ikke kan beregnes på grundlag af videresalgsprisen til den første uafhængige kunde med de nødvendige justeringer, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
4.3. Sammenligning
(29)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev indrømmet passende justeringer for omkostninger til transport, fragt- og forsikringsomkostninger, bankgebyrer, pakning og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres.
4.4. Dumpingmargen
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for begge eksporterende producenter fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(31)
Den individuelle dumpingmargen for hver af de eksporterende producenter blev vejet og baseret på de mængder, der eksporteredes til Unionen, hvilket førte til en dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, på 28,1 % for Birac-gruppen.
(32)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producentgruppe i Bosnien og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Bosnien. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Bosnien-Hercegovina, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Bosnien-Hercegovina.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(33)
Det erindres, at der i denne procedure kun er én eksporterende producent fra Bosnien (Birac-gruppen). Der kan derfor ikke gives konkrete tal vedrørende importmængder, importpriser, markedsandele og EU-produktion samt salgsmængder med henblik på beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal.
(34)
I henhold til afsnit 3.1. ovenfor anses de fire EU-producenter i stikprøven for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
5.2. EU-forbruget
(35)
I den foreløbige fase af undersøgelsen blev beregningen af EU-forbruget baseret på tal i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører/brugere i undersøgelsen. Disse oplysninger blev sendt til alle interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger, der anfægtede oplysningerne om EU-forbruget.
(36)
EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, salgsmængderne i Unionen for samme vare produceret af de andre kendte EU-producenter og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande.
(37)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(38)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU faldt med 7 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at brugerne i mindre grad anvender den pågældende vare til nøgleprodukter som f.eks. vaskepulver. Det afspejler samtidig, at brugerindustriens varer i højere grad bliver zeolit-fri.
5.3. Import fra det pågældende land
5.3.1. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(39)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med 359 % gennem hele den betragtede periode.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Importmængde
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(40)
Den gennemsnitlige importpris var stabil fra 2005 til 2008 og steg med ca. 10 % i UP. Dette skyldtes navnlig bedre vilkår på EU-markedet, som betød prisstigninger for alle producenter af den pågældende vare.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig importpris (cif)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(41)
Markedsandele for importen fra det pågældende land blev næsten firedoblet i den betragtede periode og lå på 10-15 % i UP.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Markedsandel for Bosnien-Hercegovina
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
5.3.2. Virkninger af dumpingimporten på priserne
(42)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende bosniske producents importpriser sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen. Der blev ikke beregnet toldafgifter, da den eksporterende bosniske producent var pålagt en præferencesats på 0 % i UP.
(43)
Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen var på mellem 20 og 25 % af EU-erhvervsgrenens priser.
5.4. EU-erhvervsgrenens situation
5.4.1. Indledende bemærkninger
(44)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(45)
De makroøkonomiske indikatorer for bl.a. produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data fra Kommissionens tjenestegrene, og indikatorerne blev forelagt de interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil, jf. betragtning 35. Oplysningerne vedrørende disse indikatorer repræsenterer samtlige EU-producenter. Når oplysningerne vedrørende EU-producenterne er brugt overordnet, henviser nedenstående tabeller til makroøkonomiske data som kilde. De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data. Hvad angår de makroøkonomiske data, påstod den eksporterende producent fra Bosnien, at det på grund af uoverensstemmelser vedrørende den korrekte KN-kode til klassificering af varen er usandsynligt, at disse data er pålidelige. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesindikatorer under ingen omstændigheder er påvirket af den påståede uoverensstemmelse vedrørende KN-koderne. Det skal erindres, at definitionen af den pågældende vare blev givet i indledningsmeddelelsen. Definitionen er klar og tydelig og udelukker enhver mulighed for misforståelser. De interesserede parter blev anmodet om at indsende oplysninger på grundlag af varedefinitionen uanset KN-koderne, idet det af indledningsmeddelelsen fremgår, at KN-koder udelukkende anføres til information. Det skal desuden bemærkes, at den eksporterende producent fra Bosnien ikke havde anfægtet oplysningerne vedrørende EU-forbruget. De fleste oplysninger vedrørende importen blev direkte afledt af oplysningerne fra den eksporterende producent fra Bosnien, mens resten vedrører en mindre mængde import fra andre lande. Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremlagt konkrete beviser for påstanden om upålidelige data, måtte denne påstand afvises.
5.4.2. Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Produktion
100
108
114
90
86
Kapacitet
100
99
104
100
100
Kapacitetsudnyttelse
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(46)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 14 %. I 2008-2009 indstillede en EU-producent (Sasol Italy SpA) sin produktion. Desuden indstillede Henkel AG produktionen af zeolit-opslæmning (dette er ikke den pågældende vare men en flydende version, der anvendes som erstatning). Denne udvikling forbedrede i et vist omfang de øvrige producenters situation.
(47)
Til trods for ovennævnte udvikling var kapaciteten forholdsvis stabil i den betragtede periode baseret på den beregningsmetode, der normalt anvendes af erhvervsgrenen. Efterprøvningen af producenterne i stikprøven viste dog, at beregningen af kapaciteten for denne erhvervsgren kan variere afhængigt af situationen på markedet for den pågældende vare og markedet for andre varer, som kan produceres på de samme produktionsanlæg.
(48)
Tallene for kapacitetsudnyttelsen viser et fald på 14 %. Kapacitetsraten nåede på intet tidspunkt 80 %, hvilket er udtryk for en vis overkapacitet. Dette spørgsmål behandles yderligere under afsnittet om årsagssammenhæng.
Lagre
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ultimolagre
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(49)
EU-erhvervsgrenens lagre var meget små i hele den betragtede periode. Produktionen af den samme vare var planlagt til at matche ordrerne, og lagrene blev altid holdt på det mindst mulige niveau. Lagrene var derfor ikke en afgørende faktor i undersøgelsen.
Salgsmængde og markedsandel
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Salgsmængde i EU
100
108
116
93
82
Markedsandel
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Markedsandel (indeks)
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(50)
EU-erhvervsgrenens salg faldt med 18 % i løbet af den betragtede periode.
(51)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 11 % i løbet af den betragtede periode.
Salgspriser
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
292
306
315
332
354
Kilde: Mikroøkonomiske data
(52)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i EU steg med 21 % i den betragtede periode. Dette afspejlede i store træk de højere råvare- og energipriser, og isoleret set kan det derfor ikke betragtes som en relevant indikator.
Rentabilitet
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Fortjenstmargen før skat
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
(53)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet var lav i hele den betragtede periode. Denne situation skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at hæve sin priser på grund af de forhold, der behandles under afsnittet »Årsagssammenhæng«, og især den stigende dumpingimport. Det skyldtes desuden den lave kapacitetsudnyttelsesgrad, jf. betragtning 47.
(54)
Fra 2005-2008 faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant og var i 2008 negativ. Rentabiliteten blev positiv igen i UP med det højeste niveau i den undersøgte periode, men lå stadig under den målfortjeneste på 5,9 %, som erhvervsgrenen kunne have opnået uden dumpingimport på markedet (jf. betragtning 67).
(55)
Den eksporterende producent påstod, at EU-producenternes rentabilitet var god i 2009. Denne påstand blev ikke underbygget af positive beviser, og den pågældende part henviser derimod til uspecificerede »offentligt tilgængelige oplysninger«. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten i 2009 var en engangsforestilling og ikke var bæredygtig over for den eksporterende bosniske producents markante indtræden på markedet med store importmængder til lave dumpingpriser. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten for 2010 sandsynligvis ville fald til 2008-niveauet.
(56)
Ovenstående påstande blev undersøgt af Kommissionens tjenestegrene. Undersøgelsen omfattede især udviklingen i råvare- og salgsomkostninger og priserne i de relevante kontrakter. Det blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen i 2009 havde fordel af visse midlertidige faktorer, som øgede erhvervsgrenens rentabilitet til trods for de omfattende mængder af dumpingimport:
i)
Producenterne i stikprøven havde i et vist omfang fordel af de øgede produktions- og salgsmængder, idet to andre EU-producenter indstillede produktionen, jf. betragtning 46.
ii)
Til trods for den generelle stigning i råvarepriserne fra 2008 havde visse producenter i stikprøven fordel af årlige råvarekontrakter, som begrænsede konsekvenserne af disse stigninger.
iii)
En producent i stikprøven havde fordel af betydeligt lavere finansielle omkostninger i 2009 som følge af en omstrukturering i gruppen.
(57)
På dette grundlag tydede udviklingen i fortjenstmargenen stadig på skade, idet fortjenesten ellers ville have været betydeligt højere uden dumpingimport.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Investeringer (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Afkast af nettoaktiverne
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Likviditet (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Kilde: Mikroøkonomiske data
(58)
Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at investeringerne var lave i den betragtede periode, hvorimod EU-erhvervsgrenen forklarede, at investeringsafkastet var for lavt til at berettige de betydelige investeringer i den pågældende vare.
(59)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Det skal bemærkes, at de pågældende nettoaktiver allerede i stort omfang var blevet afskrevet.
(60)
EU-erhvervsgrenens likviditet fulgte også samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Situationen for likviditeten var alvorlig i 2008, da producenterne registrerede store tab i salgsmængder og stadig skulle efterleve deres kontraktlige forpligtelser til at indkøbe råvarer.
(61)
EU-erhvervsgrenen anførte ikke evnen til at rejse kapital som et problemområde.
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Beskæftigelse (fuldtidsækvivalenter)
241
241
253
244
221
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitet pr. ansat
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Kilde: Mikroøkonomiske data undtagen beskæftigelse - makroøkonomiske data
(62)
Antallet af ansatte hos samtlige EU-producenter, som beskæftiger sig med den samme vare, faldt i den betragtede periode i takt med faldet i produktions- og salgsmængder. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede den stigende inflation.
(63)
Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 14 % i løbet af undersøgelsesperioden, idet salgsmængderne faldt mere end beskæftigelsen. Denne negative udvikling vil sandsynligvis føre til yderligere tab af arbejdspladser i fremtiden.
5.4.3. Dumpingens størrelse
(64)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige.
5.5. Konklusion om skade
(65)
I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvilket tydeligt fremgår af ovenstående analyse af erhvervsgrenens produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitetstendenser.
(66)
Hvad angår priserne og rentabiliteten, viser der sig også en skadevoldende situation. Analysen kompliceres dog af råvare- og energiprisstigningerne, som har haft betydning for priserne på den pågældende vare. Rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet forværredes alle i perioden 2005-2008. 2008 var et særligt alvorligt år for erhvervsgrenen, navnlig da mange virksomheder var fastlåst i råvarekontrakter og samtidig mistede mere end 20 % af salgsmængden.
(67)
I 2009 bedredes markedssituationen, og prisstigninger forbedrede rentabiliteten, men det var, jf., betragtning 55 og 56, klart, at der var tale om et midlertidigt pusterum og at markedssituationen i 2009 sandsynligvis ikke ville fortsætte. Det skal dog bemærkes, at selv i 2009 nåede rentabiliteten ikke 5,9 %, som skønnes at være en normal fortjeneste for denne erhvervsgren.
(68)
Skaden blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer), selv om kun producenterne i stikprøven blev vurderet for visse indikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Der blev ikke konstateret væsentlige forskelle mellem de mikro- og makroøkonomiske indikatorer.
(69)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EU-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(70)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(71)
I den betragtede periode steg importen fra det pågældende lande med næsten 400 % og opnåede et betydeligt marked, dvs. at markedsandelen steg fra under 5 % til mellem 10 og 15 %. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(72)
Disse stigninger i markedsandelen for dumpingimporten satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode.
(73)
De stigende mængder dumpingimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med 20-25 % i UP. Det kan med rimelighed forventes, at en sådan stigning i importen på et marked med faldende efterspørgsel var skyld i det pristryk, der fandt sted i 2008 og 2009. Dumpingimportens virkning på priserne blev forværret, idet salget overvejende foregår på grundlag af årlige kontrakter. Dumpingimporten fra Bosnien kunne dermed anvendes til at trykke prisstigninger for store salgsmængder til trods for stigninger i råvarepriserne. I 2009 blev denne virkning til dels opblødt, men dog ikke nok til at erhvervsgrenen som helhed kunne nå den normale fortjeneste på 5,9 %.
(74)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimport, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
6.3. Virkningerne af andre faktorer
6.3.1. EU-producenternes eksportresultater
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Eksport af EU-produktionen
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(75)
EU-producenternes eksportmængde steg i den betragtede periode, men udgjorde kun ca. 10 % af produktionen. Eksporten øgedes hos producenterne i stikprøven og kompenserede delvis for det mindre salg på EU-markedet.
(76)
EU-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen blev påført.
6.3.2. Import fra tredjelande
(77)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kunne ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at EU-producenterne havde mistet markedsandele til importen fra Kina og Korea, men denne påstand er ikke underbygget med faktiske oplysninger, da importen fra disse lande var marginal.
6.3.3. Virkningen af en nedgang i forbruget
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
EU-forbrug i tons
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Makroøkonomiske data
(78)
I den betragtede periode faldt forbruget med ca. 240 000 tons (7 %), hvilket skyldtes, at vaskepulverindustrien gradvist anvender flere alternative produkter i deres formler for at erstatte den pågældende vare. Den eksporterende producent påstod, at dette førte til fyldte lagre, annullering af ordrer og lavere fortjeneste.
(79)
Det skal bemærkes, at to producenter på EU-markedet indstillede produktionen ved afslutningen af den betragtede periode, og der blev derfor foretaget en justering af kapaciteten for at kompensere for faldet i forbruget. Som det fremgår af betragtning 49, var lagrene lave og stabile, hvorfor produktionen blev justeret til det lavere forbrug.
(80)
Selv om det ikke kan udelukkes, at nedgangen i forbruget har bidraget til den skade, der påførtes EU-producenterne, var denne virkning dog tilsyneladende ikke afgørende.
6.3.4. Virkningen af investeringer
(81)
Den eksporterende producent påstod, at skaden skyldtes efterlevelsen af REACH-lovgivningen. Som det fremgår af betragtning 58, kunne dette på grund af investeringerne i den pågældende vare i hele den betragtede periode ikke have bidraget til den forvoldte skade i et væsentligt omfang. Desuden har omkostningerne i forbindelse med REACH været moderatere.
6.3.5. Virkningen af stigninger i råvare- og energiomkostninger
(82)
Visse parter påstod, at de øgede råvare- og energiomkostninger bidrog til skaden. Stigningen i disse omkostninger var ganske rigtig væsentlig og fandt hovedsagelig sted i 2008. Dette havde uden tvivl en virkning på rentabiliteten i det pågældende år, da stigningerne fandt sted i en perioden med faldende salg. De øgede energiomkostninger blev i en vis grad afspejlet i salgspriserne, jf. betragtning 52, selv om pristrykket som følge af dumpingimporten hindrede tilstrækkelige stigninger.
(83)
Det konkluderes derfor, at stigningen i råvare- og energiomkostningerne ikke har bidraget til den påførte skade.
6.3.6. Virkning af kapacitetsproblemer
(84)
Problemerne med overkapacitet og lav kapacitetsudnyttelse blev behandlet i betragtning 46. Kapacitetsproblemernes virkning på rentabiliteten skal ses i lyset af erhvervsgrenens strukturelle kendetegn og tilstedeværelsen af dumpingimport. Virkningen på rentabiliteten skyldes de omfattende faste omkostninger, som kunne dækkes, hvis udnyttelsesgraden var højere.
(85)
Overkapaciteten og den lave kapacitetsudnyttelse kan dog delvist forklare nogle af de negative skadesindikatorer hos EU-producenterne, men forklarer ikke det store fald i produktion, salgsmængde og markedsandel i 2009. Det er således klart, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.7. Virkningen af den globale kreditkrise/den generelle økonomiske krise
(86)
Visse interesserede parter påstod, at den globale kreditkrise og den generelle økonomiske krise bidrog til skaden. Faktisk var der en nedgang i forbruget af den pågældende vare i 2008/2009, hvor krisen fandt sted.
(87)
Disse problemer forklarer dog ikke, hvorfor EU-producenternes markedsandel faldt betydeligt i 2009, mens markedsandelen for importen fra Bosnien steg og underbød EU-priserne med over 20 %. Nedgangen i forbruget i 2008/2009 ville i sig selv have påvirket EU-erhvervsgrenen, men den voldsomme stigning i importen fra Bosnien-Hercegovina havde således en langt mere afgørende virkning på EU-erhvervsgrenens salgsmængder og - i lyset af underbuddet - på priserne. Krisen brød således ikke årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.8. Virkningen af den konsoliderede brugerindustri
(88)
Selv om mere end 10 virksomheder producerede den pågældende vare i UP, bestod den vigtigste brugerindustri (producenter af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger) hovedsagelig af 4 store grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble og Unilever). To store samarbejdsvillige brugere tegnede sig faktisk for næsten 40 % af købet af den pågældende vare i EU. Ved hjælp af centraliserede indkøb kan de fire grupper desuden holde priserne på den pågældende vare nede.
(89)
Dette problem er det ikke et nyt fænomen, men har derimod eksisteret i mange år. Det kan derfor ikke forklare faldet i produktionen, salgsmængderne og markedsandelen i 2009. Det er således klart, at det ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(90)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(91)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandel, produktions- og salgsmængder, som fandt sted i 2008 og 2009, hvilket falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport.
(92)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Bosnien-Hercegovina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
7. UNIONENS INTERESSER
7.1. Generelle bemærkninger
(93)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
7.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(94)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne på EU-markedet og et tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen. Dette afholdt EU-erhvervsgrenen fra at nå et rentabilitetsniveau i stil med den rentabilitet, der opnås på andre varer.
(95)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Til trods for den omstrukturering, der fandt sted hos EU-producenterne (to virksomheder indstillede produktionen) er situationen ikke bedret. Det skal i den forbindelse bemærkes, at zeolit A i pulverform er en vigtig vare for omsætningen hos virksomhederne i stikprøven, da den udgør indtil 30 % af deres omsætning. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation tydeligvis forværres yderligere. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(96)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
7.3. Importørernes interesser
(97)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, også var brugere. Analysen vedrørende disse virksomheder præsenteres i det relevante afsnit om brugernes interesser.
7.4. Brugernes og forbrugernes interesser
(98)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Analysen blev således begrænset til foranstaltningernes virkninger for brugere.
(99)
Der blev sendt spørgeskemaer til 8 kendte brugere. Der blev dog kun modtaget relevante bemærkninger fra to af dem. Analysen af Unionens interesser er derfor baseret på besvarelserne fra to forholdsvis store brugere, som tilsammen tegner sig for næsten 40 % af EU-forbruget.
(100)
De to samarbejdsvillige EU-brugere er ledende aktører i vaskemiddel- og vandafkalkningsindustrien i Unionen. De var begge imod indførelsen af foranstaltninger.
(101)
Undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige EU-brugere importerede mindre en tredjedel af deres forbrug fra den eksporterende producent i Bosnien. Den resterende del indkøbes via udbud fra EU-producenter, som stadig er den vigtigste leverandør for de samarbejdsvillige brugere. I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad hos EU-producenterne, jf. betragtning 47 og 48, er det klart, at en eventuel indførelse af foranstaltninger ikke forventes at føre til forsyningsknaphed eller omfattende prisstigninger.
(102)
Det lader desuden til, at brugerindustrien i Unionen allerede er begyndt at undersøge muligheden for import fra Kina. Den omstædndighed at der findes en sådan mulighed, som anses for pålidelig, viser, at en eventuel indførelse af foranstaltninger på ingen måde vil føre til knaphed på den pågældende vare.
(103)
Der blev desuden set på andelen af slutprodukter, hvortil den pågældende vare anvendes, i virksomhedernes omsætning. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at de relevante produkter i begge tilfælde udgør under 10 % af deres omsætning.
(104)
Andelen af den pågældende vare, der indarbejdes i slutprodukterne, blev også undersøgt. Undersøgelsen viste, at denne andel generelt er ekstremt lav (gennemsnitligt under 5 % af de samlede omkostninger), og den pågældende vare udgør derfor ikke et væsentligt omkostningselement i slutprodukterne.
(105)
Kommissionen undersøgte desuden, om indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig negativ finansiel indvirkning på situationen hos disse to brugere. Kommissionen etablerede to scenarier, nemlig et worst-case-scenarie og et mere realistisk scenarie.
(106)
I worst-case-scenariet antages det, at både importpriserne og EU-erhvervsgrenens priser øges som følge af tolden. Dermed øges brugernes omkostninger i gennemsnit med mindre end 2 %.
(107)
Ovenstående situation skal sammenlignes med rentabiliteten hos de samarbejdsvillige EU-brugere. Brugernes rentabilitet på varer, hvori den pågældende vare indgår, er på ca. 11 % og for alle deres varer på 20 %. I betragtning af denne rentabilitet vil selv en fuld overvæltning af foranstaltningerne til både importpriserne og EU-priserne ikke få en uforholdsmæssig stor virkning for disse parters økonomiske situation.
(108)
Et langt mere realistisk scenarie er nemlig, at indførelsen af foranstaltninger vil føre til en situation, hvor kun importen fra Bosnien-Hercegovina øges, mens EU-erhvervsgrenens får fordel af øgede stordriftsfordele. Forsyningssituationen i Unionen er, jf. ovenfor, tilstrækkelig, idet de fleste EU-producenter langt fra producerer ved fuld kapacitet.
(109)
Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsen viste, at der findes erstatningsvarer for den pågældende vare. Det står således klart, at både de samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige brugere også producerer vaskemiddel uden den pågældende vare. I dette mere realistiske scenarie vil de samarbejdsvillige brugeres omkostninger kun stige med en brøkdel af en procent. Med andre ord vil indførelsen af foranstaltninger i lyset af rentabilitetstallene kun få ubetydelige konsekvenser for brugere.
(110)
I betragtning af det ovenstående er det klart, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre væsentlige virkninger for brugerne, og det er derfor højst usandsynligt, at der endda vil forekomme prisstigninger for forbrugerne.
7.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
Overordnet set forventes det, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis vil være i stand til at drage fordel af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen kunne i første omgang drage fordel af øgede stordriftsfordele på grund af en højere kapacitetsudnyttelse som følge af en stigning i produktion og salg.
(112)
I betragtning af det ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på importen af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina ikke vil påvirke EU-brugerne væsentligt, og at indførelsen generelt er i Unionens interesse.
8. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(113)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
8.1. Skadestærskel
(114)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(115)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 5,9 % af omsætningen. Der er tale om den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i UP på alle sine varer, inkl. den pågældende vare. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. Det blev desuden overvejet, om EU-erhvervsgrenens rentabilitet for 2005-2007 skulle anvendes, men fortjenesten var lavere på grund af den rentabilitet, som virksomhederne opnåede på lignende varer, og blev ikke anset for repræsentativ for en levedygtig industri. Dette skyldes, at importen fra Bosnien underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 10 og 20 % i disse tre år, og sådanne forskelle ville have spillet en væsentlig rolle i de årlige kontraktforhandlinger. Disse fortjenstmargener kan derfor ikke anses for repræsentative for en normal situation på EU-markedet. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne.
(116)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Den således beregnede underbudsmargen var på 31,5 %.
8.2. Midlertidige foranstaltninger
(117)
I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Bosnien-Hercegovina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen.
(118)
I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Bosnien-Hercegovina være på 28,1 %.
9. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(119)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 28,1 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.
A BIZOTTSÁG 1036/2010/EU RENDELETE
(2010. november 15.)
a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2010. február 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor; e vállalatok termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszosokat, egyéb ismert uniós gyártókat, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportot, az importőröket, a felhasználókat és az egyéb ismert érintett feleket, valamint Bosznia-Hercegovina képviselőit az eljárás megindításáról. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A panaszosok, az uniós gyártók, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoport, az importőrök és a felhasználók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki ezt kérelmezte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel arra, hogy sok uniós gyártó és importőr van, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerül sor. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, minden ismert uniós gyártót és importőrt felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapinformációkat az (alábbi 2.1. szakaszban meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban folytatott tevékenységeiről.
(6)
Az alábbi (16) preambulumbekezdésből kiderül, hogy nyolc uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól beérkezett információk alapján azt a négy uniós gyártót vette fel a mintába, amely a legnagyobb termelési/értékesítési volumennel rendelkezik az Unióban.
(7)
Az alábbi (20) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az egyik importőr azonban nem importált/vásárolt az érintett termékből. Az importőrök kis számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
(8)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezett a Bizottságnál, azaz a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportnak, a mintába felvett négy uniós gyártónak és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrnek/felhasználónak.
(9)
A bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól, beleértve a velük kapcsolatban álló vállalatokat is, valamint a mintába felvett négy uniós gyártótól és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrtől/felhasználótól érkeztek válaszok.
(10)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden, a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
Uniós gyártók
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanyolország
-
MAL Magyar Alumínium Zrt., Ajka, Magyarország
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Hollandia
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Olaszország
Uniós importőrök/felhasználók
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Egyesült Királyság és Mira, Olaszország
-
Henkel AG, Düsseldorf, Németország
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Németország
Exportáló gyártók Bosznia-Hercegovinában
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (a fent említett exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat)
Kapcsolatban álló uniós importőr
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia
1.3. Vizsgálati időszak
(11)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(12)
Az érintett termék a zeolit-A-por, amely zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes (a továbbiakban: érintett termék), és amelyet jelenleg ex 2842 10 00 KN-kóddal jelölnek.
(13)
Az érintett terméket vázanyagként mosó- és tisztítószerek, illetve vízlágyítók gyártásánál használják.
2.2. Hasonló termék
(14)
Az érintett termék és a Bosznia-Hercegovina belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék esetében megállapítható, hogy fizikai és műszaki tulajdonságaik, valamint felhasználási formájuk alapvetően megegyezik, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintették.
(15)
A boszniai exportáló gyártói csoport beadványt nyújtott be arra vonatkozóan, hogy mind a Fabrika Glinice Birac AD, mind a vele kapcsolatban álló Alumina d.o.o. (a továbbiakban: Birac-csoport) által exportált érintett termék előállítási költsége, gyártási folyamata és minősége eltér az egyes uniós gyártók által előállított hasonló termékekétől. A beadványban azzal is érveltek, hogy a Birac-csoport gyártási folyamata az alumínium előállításából származó aluminátlúgon, és nem az alumínium-trihidráton alapul, ellentétben a jellemzően hidrátkristályokon alapuló uniós gyártási eljárással, amely során a kristályok hevítés és marószóda hozzáadásának hatására ismét folyékony állapotba kerülnek a zeolitkeverék előállításához. A fenti érvekkel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a Birac-csoport által benyújtott információk nem vitatják azokat a megállapított tényeket, hogy a termékek gyártási folyamatának, előállítási költségeinek és minőségének állítólagos különbözőségétől függetlenül az érintett termék fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint felhasználási formája alapvetően megegyezik a hasonló termékével.
3. MINTAVÉTEL
3.1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(16)
Az uniós gyártók piaci értékesítési volumenének hozzávetőleg 50 %-a, azaz nyolc uniós gyártó válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt mintavételre irányuló felkérésre. Eleinte az öt legnagyobb uniós gyártó került be a mintába. Egy vállalat azonban úgy döntött, hogy mégsem kíván együttműködni. Így a fennmaradó négy uniós gyártó alkotja a mintát ebben a vizsgálatban.
(17)
A vizsgálati időszakban ez a négy gyártó képviselte az uniós piacon az uniós gyártók teljes értékesítési volumenének mintegy 37 %-át, és a mintavételhez adatot szolgáltató nyolc vállalat értékesítési volumenének több mint 75 %-át. A mintába felvett négy gyártót az uniós gyártók reprezentatív képviselőinek tekintették.
(18)
A boszniai exportáló gyártói csoport azzal érvelt, hogy három uniós gyártót (MAL Magyar Alumínium Zrt., Silkem d.o.o. és Industrias Quimicas del Ebro SA) a vizsgálattal nem együttműködő vállalatoknak kellene tekinteni. Indoklásul arra hivatkoztak, hogy ezek a vállalatok a hiánypótlásra felszólító levelekre napokkal a megállapított határidő után nem bizalmas jellegű válaszokat adtak. A fentiekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az említett felek kellő időben szolgáltatták az információkat, és semmilyen módon nem hátráltatták a vizsgálat menetét, illetve nem akadályozták a felek védelemhez való jogát.
(19)
A boszniai csoport azzal is érvelt, hogy az egyik uniós gyártó (a MAL Magyar Alumínium Zrt.) a mintavételre adott válaszában nem említette, hogy kapcsolatban áll egy másik uniós gyártóval (a Silkem d.o.o.-val). Ez utóbbi vállalatot nem választották ki a mintavétel során, és a MAL Magyar Alumínium Zrt. nem említette a kitöltött kérdőívében, hogy kapcsolatban áll a vállalattal. A fentiek miatt úgy kellene tekinteni, hogy ez a két uniós gyártó nem működik együtt a jelenlegi vizsgálattal. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy e két vállalat közötti kapcsolat a bizottsági szolgálatok számára a panasz benyújtásának idején már ismert volt, és a két fél egyike a mintavételre adott válaszában említést is tett a közöttük lévő kapcsolatról. A MAL Magyar Alumínium Zrt. ezenkívül feltüntette a kérdőívben szereplő válaszában a vállalatok közötti kapcsolatot. Végezetül egyértelműen le kell szögezni, hogy mind a Silkem d.o.o., mind a MAL Magyar Alumínium Zrt. teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. A Silkem d.o.o. vállalattal kapcsolatban szolgáltattak adatokat a mintavételi szakaszban, de mivel a vállalatot nem választották ki mintaadásra, ezért a Bizottság nem kérte fel a kérdőív kitöltésére. A MAL Magyar Alumínium Zrt.-nek nem kellett a Silkem d.o.o.-t is magában foglaló egységes választ adnia, mivel a Silkem d.o.o. különálló jogi személy.
3.2. Mintavétel a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében
(20)
Mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, mintavétel érdekében történő információkérésre. Később kiderült, hogy az egyik vállalat nem importált, illetve nem vásárolt az érintett termékből. Ezután az a döntés született, hogy a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében nincs szükség mintavételre.
4. A DÖMPING
4.1. Rendes érték
(21)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy a Birac-csoport két exportáló gyártója által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termékének értékesítése reprezentatív volt-e, azaz a teljes értékesítési volumen elérte-e, illetve meghaladta-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes volumenének az 5 %-át. A vizsgálat során megállapították, hogy a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív.
(22)
A Bizottság ezután azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapították meg.
(23)
A belföldi értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget.
(24)
A fent említett elemzésből az derült ki, hogy mindkét exportáló gyártó esetében valamennyi belföldi értékesítés nyereséges volt, mivel a nettó értékesítés egységára meghaladta az egységnyi előállítási költséget.
(25)
A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett megállapítani, mivel a belföldi értékesítés mennyisége nem volt reprezentatív.
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív (a továbbiakban: SG&A) költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyeresége súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Szükség esetén az előállítási, valamint az SG&A-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították.
4.2. Exportár
(27)
Mivel az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítés kapcsolatban álló importőrön keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független vevők által fizetett viszonteladói ár alapján állapították meg. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű SG&A-költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. Az SG&A-költségek esetében a kapcsolatban álló importőr saját SG&A-költségeit vették figyelembe. A vizsgálat során a kapcsolatban nem álló importőrök együttműködésének hiányában 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak az érintett terméket a vizsgálati időszakban szintén importáló felhasználóktól kapott információk alapján.
(28)
A Birac-csoport azt állította, hogy a velük kapcsolatban álló importőr tevékenysége inkább egy exportrészlegéhez hasonló, mintsem egy importőréhez, ezért az exportárat nem az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének, hanem a 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján kellene megállapítani. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az exportár minden olyan esetben annak az árnak az alapján képezhető, amelyen eladták az importált terméket a független vevőnek akkor, amikor az érintett terméket az exportőr országában az exportőrrel kapcsolatban álló vállalatok független vevőknek értékesítik. A vizsgálat során kiderült, hogy a kapcsolatban álló vállalat székhelye az Unión belül található. A vállalat többek között a Birac-csoport által gyártott érintett termékekre irányuló vevői megrendelésekkel és a számlázásokkal foglalkozik. Megállapították, hogy a Birac-csoport európai uniós független vevőknek történő továbbértékesítés végett eladja az érintett terméket a kapcsolatban álló vállalatnak. Ezért a Birac-csoport igényét el kellett utasítani. Fontos, hogy az, hogy a kapcsolatban álló vállalat az importot megelőzően ellát bizonyos tevékenységeket, még nem jelenti azt, hogy az exportárat ne lehetne a 2. cikk (9) bekezdése értelmében az első független vevőnek viszonteladói áron történő értékesítés és a szükséges kiigazítások alapján megállapítani.
4.3. Összehasonlítás
(29)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást EXW-alapon végezték el. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A fuvardíjak, szállítási és biztosítási költségek, bankköltségek, csomagolási és hitelköltségek vonatkozásában megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4.4. Dömpingkülönbözet
(30)
A dömpingkülönbözet megállapítására az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően mindkét exportáló gyártó esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral.
(31)
Az egyedi dömpingkülönbözetet mindkét exportáló gyártó esetében a vállalatok Unióba irányuló exportmennyiségének súlyozott átlaga alapján határozták meg, ami a Birac-csoport esetében a CIF uniós határparitáson - vámfizetés nélkül - számított ár százalékában kifejezve 28,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett.
(32)
A panaszban szereplő, illetve az együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól kapott információk alapján megállapítható, hogy az érintett terméknek Bosznia-Hercegovinában nincs más ismert gyártója. Ezért a Bosznia-Hercegovina esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az egyetlen együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel.
5. AZ OKOZOTT KÁR
5.1. Bevezető megjegyzések
(33)
Fontos, hogy mindössze egyetlen boszniai exportáló gyártó van (a Birac-csoport). Ezért az üzleti titok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni az import volumenével, az importárakkal, a piaci részesedéssel, az uniós termeléssel, illetve az értékesítés volumenével kapcsolatban. Ilyen esetben a mutatókat indexált formában vagy értéktartományban adják meg.
(34)
A fenti 3.1 szakasszal összhangban a mintába felvett négy uniós gyártó alkotja az alaprendelet 4.cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban ezzel a kifejezéssel utalunk a négy gyártóra).
5.2. Az uniós fogyasztás
(35)
A vizsgálat ideiglenes szakaszában az uniós fogyasztást a panaszban szereplő adatok alapján határozták meg, majd azokat a vizsgálatban szereplő gyártóktól, illetve importőröktől/felhasználóktól kapott ellenőrzött adatokkal egészítették ki. Ezeket azt adatokat véleményezés végett minden érdekelt fél számára elküldték. Nem érkezett olyan észrevétel, amely vitatta volna az uniós fogyasztás adatait.
(36)
Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene, az egyéb ismert uniós gyártók által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg.
(37)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Tonna
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Forrás: A panasz és a kitöltött kérdőívek
(38)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék, illetve a hasonló termék fogyasztása 7 %-kal csökkent az Unióban. Ez azt tükrözi, hogy a felhasználók fokozatosan csökkentették az érintett termék főbb termékekben, mint például, mosószerekben történő alkalmazását. Azt is mutatja, hogy a terméket felhasználó gazdasági ágazat egyre több terméke zeolitmentes.
5.3. Az érintett országból származó behozatal
5.3.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(39)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene 359 %-kal nőtt.
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
A behozatal volumene
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív
(40)
Az átlagos importár 2005-2008 között stabil maradt, a vizsgálati időszakban pedig hozzávetőleg 10 %-kal emelkedett. Ez leginkább az Európai Unió piacán bekövetkezett kedvező változásnak volt köszönhető, ami lehetővé tette, hogy az érintett termék valamennyi gyártója árat emeljen.
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Átlagos importár (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív
(41)
A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése csaknem megnégyszereződött és a vizsgálati időszakban 10-15 % közötti piaci részesedést képviselt.
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Bosznia-Hercegovina piaci részesedése
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív
5.3.2. A dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatása
(42)
Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban a boszniai exportáló gyártó importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait nettó EXW-szintre igazították és összevetették a CIF-importárakkal. Behozatali vámot nem vettek figyelembe, mivel a boszniai exportáló gyártó a vizsgálati időszakban 0 %-os kedvezményes tarifára volt jogosult.
(43)
Megállapították, hogy a súlyozott átlagos áralákínálás mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 20-25 % között volt.
5.4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.4.1. Előzetes észrevételek
(44)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(45)
A makrogazdasági elemekre, mint például a gyártásra, kapacitásra, értékesítési volumenre, piaci részesedésre stb. vonatkozó mutatók a bizottsági szolgálatok által meghatározott adatokon alapulnak, és azokat - amint az a fenti, (35) preambulumbekezdésből is kiderül - véleményezés végett elküldték az érdekelt feleknek. Az ezen mutatókra vonatkozó adatok az összes uniós gyártót képviselik. Az alábbi táblázat forrásként makroadatokat említ, valahányszor az uniós gyártók összességére vonatkozó adatokat használják. Az egyéb mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkoznak. A boszniai exportáló gyártó a makroadatok vonatkozásában azzal érvelt, hogy a termék megfelelő KN-kód alá történő besorolásával kapcsolatos ellentmondások miatt ezek az adatok valószínűleg nem megbízhatóak. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a KN-kódokhoz fűződő állítólagos ellentmondások semmiképpen sem befolyásolják a kármutatókat. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék meghatározása szerepelt az eljárás megindításáról szóló közzétett értesítésben. Ez a meghatározás egyértelmű és semmiféle félreértelmezésre nem ad módot. Az érdekelt feleket arra kérték fel, hogy a KN-kódokat figyelmen kívül hagyva - a termékmeghatározás alapján - szolgáltassanak információkat, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítésben az szerepelt, hogy ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. Ezenkívül fontos az is, hogy a boszniai exportáló gyártó nem vitatta az uniós fogyasztásra vonatkozó információkat. Az importtal kapcsolatos információk nagy része közvetlenül a boszniai exportáló gyártótól kapott adatokból származott, míg a fennmaradó adatok más országokból behozott kis mennyiségű importra vonatkoztak. A fentieket, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy az adatok megbízhatatlanságával kapcsolatos állítás megerősítése végett semmilyen konkrét bizonyíték nem került benyújtásra, ezt az érvelést el kellett utasítani.
5.4.2. Kármutatók
Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Gyártás
100
108
114
90
86
Kapacitás
100
99
104
100
100
Kapacitáskihasználás
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(46)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 14 %-kal esett vissza. A 2008-2009. évi időszakban az egyik uniós gyártó (a Sasol Italy S.p.A) teljes egészében megszüntette a termelését. Ezenkívül a Henkel AG beszüntette a zeolitkeverék előállítását (ez nem az érintett termék, hanem helyettesítő termékként használt folyékony változat). Ezek a fejlemények bizonyos mértékben kedvezően befolyásolták a többi gyártó helyzetét.
(47)
A fent említett fejlemények ellenére a kapacitás - a gazdasági ágazat által rendszerint alkalmazott számítási módszer alapján - a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. A mintába felvett gyártók ellenőrzése mégis azt mutatta, hogy az erre a gazdasági ágazatra vonatkozó kapacitásszámítás az érintett termék relatív piaci viszonyainak változásától, illetve az ugyanezen berendezések segítségével előállított egyéb termékek piacától függően ingadozhat.
(48)
A fenti kapacitáskihasználási adatok 14 %-os visszaesést mutatnak. Ez az arány soha nem érte el a 80 %-ot, ami bizonyos többletkapacitást mutat. Ezt a kérdést az okozati összefüggések vizsgálatakor részletesebben is áttekintik.
Készletek
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Év végi zárókészlet
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(49)
Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt és stabil maradt. A hasonló termék gyártása megrendelések alapján történt, és a készleteket mindig a lehető legalacsonyabb szinten tartották. Ezért ez nem játszott fontos szerepet ebben a vizsgálatban.
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Az EU értékesítési volumene
100
108
116
93
82
Piaci részesedés
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
A piaci részesedés indexe
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(50)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 18 %-kal esett vissza.
(51)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 %-kal esett vissza.
Eladási árak
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Átlagos eladási ár euróban/tonna
292
306
315
332
354
Forrás: Mikroadatok
(52)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a kapcsolatban nem álló uniós ügyfeleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 21 %-kal emelkedett. Ez általánosságban magasabb nyersanyag- és energiaárakat tükrözött, önmagában tehát nem tekinthető érdemi mutatónak.
Nyereségesség
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Adózás előtti haszonkulcs
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Forrás: Mikroadatok
(53)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt. Ez egyrészt abból adódott, hogy az „Okozati összefüggések” szakaszban kifejtett okok miatt nem lehetett árat emelni, de különösen abból, hogy a dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségben volt jelen a piacon. Közrejátszott emellett a (47) preambulumbekezdésben említett alacsony kapacitáskihasználás is.
(54)
2005-2008 között az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentős mértékben csökkent, 2008-ra pedig veszteségessé vált. A vizsgálati időszakban fellendült és elérte a vizsgált időszakban mért legmagasabb szintet, de még mindig alatta maradt az 5,9 %-os profitrátának, amelyet a gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal nélkül elérhetett volna - lásd még a lenti (67) preambulumbekezdést.
(55)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy 2009-ben az uniós gyártók nyereségessége megfelelő volt. Ezt az állítását semmilyen egyértelmű bizonyítékkal nem támasztotta alá, mindössze pontosabban meg nem határozott „nyilvánosan hozzáférhető információkra” hivatkozott. A mintába felvett gyártók azzal érveltek, hogy a 2009-ben elért nyereségességi ráta egyedi eset volt, és a hatalmas mennyiségű áruval és alacsony dömpingáraival piacra lépő erőteljes boszniai exportáló gyártó mellett a nyereségességet nem lehetett fenntartani. A mintába felvett gyártók szerint 2010-ben a nyereségesség valószínűleg a 2008. évi szintre fog visszaesni.
(56)
A bizottsági szolgálatok megvizsgálták a fenti állításokat. A vizsgálat különösen a nyersanyag- és értékesítési költségek, valamint az alkalmazandó szerződésekben szereplő árak alakulására terjedt ki. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben olyan átmeneti tényezők előnyeit élvezte, amelyek a jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal ellenére is növelték a nyereségességét.
i.
A mintába felvett gyártók bizonyos mértékig annak az előnyeit élvezték, hogy a (46) preambulumbekezdésben is említett két másik uniós gyártó termelése beszüntetésének hatására növelhették a gyártást és az értékesítés volumenét.
ii.
Bár 2008-tól a nyersanyagárak általánosan emelkedtek, a mintába felvett néhány gyártó a nyersanyagok vonatkozásában olyan éves szerződéssel rendelkezett, amely mérsékelte az ilyen jellegű áremelkedések hatását.
iii.
A mintába felvett egyik gyártót - a csoportján belül végrehajtott szerkezetátalakításnak köszönhetően - 2009-ben lényegesen alacsonyabb finanszírozási költségek terhelték.
(57)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a haszonkulcs alakulása még mindig károkozásra utal, mivel a dömpingelt behozatal nélkül jóval magasabb hasznot lehetett volna elérni.
Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Beruházások (euro)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Nettó eszközállomány megtérülése
17 %
6 %
11 %
-0 %
26 %
Pénzáramlás (euro)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Forrás: Mikroadatok
(58)
A boszniai exportáló gyártó szerint a figyelembe vett időszakban azért volt kevés a beruházás, mert az uniós gazdasági ágazat szerint a beruházások alacsony megtérülése nem indokolta, hogy az érintett termékre vonatkozóan jelentős beruházásokat hajtsanak végre.
(59)
Az uniós gazdasági ágazat nettó nyereségében kifejezett beruházások megtérülése, valamint a beruházások nettó könyv szerinti értéke a fenti nyereségességi tendenciát követi. Fontos, hogy az említett nettó eszközállományra vonatkozóan már nagyrészt elszámolták az értékcsökkenést.
(60)
Az uniós gazdasági ágazatban a pénzáramlással kapcsolatban is a fenti nyereségességi tendencia figyelhető meg. 2008-ban pénzáramlási nehézségek adódtak, mivel az értékesítési volumen visszaesése mellett a gyártóknak továbbra is teljesíteniük kellett a nyersanyag-vásárlási szerződéseikben foglalt kötelezettségeiket.
(61)
A tőkebevonási képesség fel sem merült az uniós gazdasági ágazatban.
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Foglalkoztatás (FTE)
241
241
253
244
221
Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euro)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Egy munkavállalóra jutó termelékenység
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Forrás: Foglalkoztatás nélküli mikroadatok - makroadatok
(62)
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék előállításában részt vevő munkavállalók száma valamennyi uniós gyártó esetében a termelési és értékesítési volumen visszaesésével csökkent. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség emelkedett, ami az infláció növekedését tükrözi.
(63)
A munkavállalónkénti kibocsátásban kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent, mivel az értékesítés volumene a foglalkoztatottság visszaesésénél nagyobb arányban csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény a jövőben valószínűleg további elbocsátásokat eredményez majd.
5.4.3. A dömping mértéke
(64)
Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.5. A kárra vonatkozó következtetés
(65)
Az uniós gyártókat a figyelembe vett időszakban - a mennyiséget tekintetve - jelentős kár érte, ami a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenységi tendenciák fenti elemzéséből egyértelműen kiderül.
(66)
Az árak és a nyereségesség is hasonló képet mutatnak. Ezt az elemzést azonban az is nehezítette, hogy a nyersanyag- és energiaárakban bekövetkezett emelkedés is hatással volt az érintett termék árára. A 2005-2008 közötti időszakban a nyereségesség, a pénzáramlás és a beruházások megtérülése egyaránt kedvezőtlenül alakult. 2008 különösen nehéz évnek bizonyult a gazdasági ágazat számára, jórészt azért, mert a vállalatokat kötötték a nyersanyag-vásárlási szerződések, ugyanakkor az értékesítéseik volumene több mint 20 %-kal csökkent.
(67)
2009-ben a piaci helyzet javult, és az áremelések hatására a nyereségesség kedvezően alakult, de amint az az (56) preambulumbekezdésből is kiderül, ez csak átmeneti enyhülést jelentett, és a 2009. évi piaci viszonyok valószínűleg nem fognak megismétlődni. Fontos azonban, hogy a nyereségességi ráta még 2009-ben sem érte el az erre a gazdasági ágazatra átlagosnak tekintett 5,9 %-os szintet.
(68)
A kárt az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megállapították (makrogazdasági mutatók), noha egyes mutatókkal csak a mintába felvett gyártókat értékelték (mikrogazdasági mutatók). A mikro- és makromutatók között nem állapítottak meg lényeges eltéréseket.
(69)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat jelentős részét kár érte.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
6.1. Bevezetés
(70)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban azt vizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben sújtotta-e az uniós gazdasági ágazatot. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
6.2. A dömpingelt behozatal hatása
(71)
A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal mintegy 400 %-kal nőtt és jelentős piacra , azaz 5 %-ról 10-15 % közötti piaci részesedésre tett szert. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat - amely az egyetlen versenytársat jelentette az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható volt - gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott.
(72)
A dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése annak ellenére bekövetkezett, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 7 %-kal visszaesett.
(73)
A vizsgálati időszakban a növekvő volumenű dömpingelt behozatalt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 20-25 %-os áralákínálással értékesítették. Ebből tehát az következik, hogy 2008-ban és 2009-ben ez a növekvő import tehető felelőssé a beszerzési piacon az uniós árak lenyomásáért. A dömpingelt behozatalnak ezt a hatását az is fokozta, hogy az értékesítések nagy része éves szerződések alapján valósult meg. A dömpingelt boszniai behozatalt így arra is fel lehetett használni, hogy a nyersanyagárak emelkedése ellenére nagy tételek vásárlásakor lenyomják az árakat. 2009-ben némi könnyebbség volt tapasztalható ezen a téren, de ez nem volt elegendő ahhoz, hogy a gazdasági ágazat egészében véve elérje az 5,9 %-os átlagos profit szintjét.
(74)
Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, valamint árainak lenyomásával, ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte.
6.3. Az egyéb tényezők hatásai
6.3.1. Az uniós gyártók exportteljesítménye
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Az uniói termelés exportértékesítése
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(75)
A figyelembe vett időszak alatt valamennyi uniós gyártó exportvolumene nőtt, de ez átlagban csak a termelés mintegy 10 %-át tette ki. A mintába felvett gyártók exportja növekedett, és ez némileg kompenzálta az uniós értékesítési volumen csökkenését.
(76)
Az uniós gyártók exportteljesítménye így segítette az üzleti tevékenység szinten tartását, és nem fokozta a kár mértékét.
6.3.2. Harmadik országokból származó behozatal
(77)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A boszniai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók piaci részesedésének csökkenése a Kínából és Koreából származó behozatalnak volt köszönhető, ezt az állítását azonban a tények nem támasztják alá, mivel az ezekből az országokból származó import nem volt jelentős.
6.3.3. A fogyasztás csökkenésének hatása
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
EU-fogyasztás tonnában
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Forrás: Makroadatok
(78)
A figyelembe vett időszakban a fogyasztás 24 000 tonnával (7 %-kal) csökkent, ami azt tükrözi, hogy a mosószerek előállításánál az érintett termék helyett egyre inkább más termékeket kezdtek el használni. Az exportáló gyártó szerint ez „felhalmozódott raktárkészleteket, lemondott megrendeléseket és alacsonyabb nyereséget” eredményezett.
(79)
Fontos, hogy az uniós piacon a figyelembe vett időszak vége felé két gyártó is beszüntette a termelését, ezért a fogyasztás csökkenésének ellensúlyozására kapacitásmódosítást hajtottak végre. A (49) preambulumbekezdés szerint a raktárkészletek alacsonyak és stabilak maradtak, ami azt jelentette, hogy a termelés alkalmazkodott az kisebb mértékű fogyasztáshoz.
(80)
Ezért noha nem lehet kizárni, hogy a fogyasztás csökkenése hozzájárult az uniós gyártókat ért kárhoz, mégis úgy tűnik, hogy ennek a hatása nem jelentős.
6.3.4. A beruházások hatása
(81)
Az exportáló gyártó szerint a REACH-jogszabályok betartása okozta a kárt. Az (58) preambulumbekezdés szerint - tekintetbe véve a figyelembe vett időszakban az érintett termékkel kapcsolatban végrehajtott beruházásokat - ez nem járulhatott hozzá jelentősen a kárhoz. Emellett a REACH-jogszabályok betartásával kapcsolatos költségek nem voltak jelentősek.
6.3.5. A nyersanyag- és energiaköltségek emelkedésének hatása
(82)
Egyes felek szerint a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése hozzájárult a kárhoz. Az említett költségek emelkedése valóban jelentős volt, és ez főleg 2008-ban volt megfigyelhető. Ez kétségtelenül hatással volt a nyereségességre abban az évben, mivel ez éppen az értékesítési volumenek csökkenésekor következett be. Noha az energiaköltségek emelkedését az (52) preambulumbekezdés szerint bizonyos mértékig érvényesíteni lehetett az eladási árakban, a dömpingelt behozatal árakat lenyomó hatása miatt ezt nem lehetett megfelelően végrehajtani.
(83)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése nem járult hozzá az elszenvedett kárhoz.
6.3.6. A kapacitással összefüggő hatások
(84)
A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdésekről a (46) preambulumbekezdésben már részletesen szó esett. A kapacitással összefüggő kérdések nyereségességre gyakorolt hatását a gazdasági ágazat szerkezeti jellemzőinek, illetve a dömpingelt behozatal meglétének alapján kell vizsgálni. Ezek azért lehetnek hatással a nyereségességre, mivel a jelentős mértékű fix költségek nagyobb kihasználtsággal megtérülnének.
(85)
A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdések többé-kevésbé magyarázatot adnak ugyan az uniós gyártók által tapasztalt negatív kármutatók némelyikére, a termelési és értékesítés volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesését azonban nem indokolják. Így nyilvánvalóan nem is befolyásolják a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
6.3.7. A globális hitelválság/általános gazdasági válság hatása
(86)
Egyes érdekelt felek szerint a globális hitelválság és az általános gazdasági válság hozzájárult a kárhoz. A válság idején, 2008/2009-ben az érintett termék fogyasztása valóban csökkent.
(87)
Ezek azonban nem adnak magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók piaci részesedése 2009-ben miért csökkent olyan jelentősen, míg a boszniai behozatal piaci részesedése emelkedett, és az Európai Unió áraihoz képest több mint 20 %-os áralákínálásra került sor. Ezért míg a fogyasztásban 2008/2009-ben bekövetkezett visszaesés önmagában is hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatra, a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal jelentős növekedése még nagyobb hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére és - az áralákínálás miatt - az árakra is. A válság ezért nem befolyásolja a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggést.
6.3.8. A konszolidált felhasználói gazdasági ágazat hatása
(88)
Bár a vizsgálati időszakban több mint tíz vállalat gyártotta az érintett terméket, a fő felhasználói gazdasági ágazatot (a mosószerek és vízlágyítók gyártói) alapvetően négy nagy csoport alkotta (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble és Unilever). Valójában a két fő együttműködő felhasználó az érintett termék európai uniós értékesítésének csaknem 40 %-át képviselte. Ez a négy csoport a központosított beszerzések révén valóban alacsonyan tudja tartani az érintett termék árát.
(89)
Ez a jelenség azonban nem új keletű, hanem már évek óta megfigyelhető. Így ez sem ad magyarázatot a termelési és értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesésére. Ezért nyilvánvalóan nincs hatással a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggésre.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(90)
A fentiek alapján ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta.
(91)
A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt vizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben 2008-2009-ban bekövetkezett súlyos veszteségekre, ami egybeesik a dömpingelt behozatal volumenének növekedésével.
(92)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
7.1. Általános észrevételek
(93)
A Bizottság vizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétére vonatkozó ideiglenes következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
7.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(94)
A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelhető növekvő jelenléte visszaszorította az uniós piacon az értékesítési volument, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan nyereségességi szintet elérni, mint amelyet más termékek esetében sikerült.
(95)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. A helyzet még az uniós gyártókkal kapcsolatban bekövetkezett szerkezetátalakítás (két vállalat beszüntette a termelést) hatására sem javult. Lényeges, hogy a zeolit-A-por a mintába felvett vállalatok forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk 30 %-át teszi ki. Az intézkedések elmaradása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlását eredményezné. Az intézkedések megtétele a behozatali árat ismét a kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet.
(96)
Ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná.
7.3. Az importőrök érdeke
(97)
Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a Bizottságnál jelentkező kapcsolatban nem álló importőrök egyben felhasználók is voltak. Így a rájuk vonatkozó elemzések a felhasználók érdekeit tartalmazó szakaszokban olvashatók.
7.4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(98)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtottak be észrevételeket. Ennélfogva az elemzés az intézkedések felhasználókra gyakorolt hatásának vizsgálatára korlátozódott.
(99)
Nyolc ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Érdemi észrevételek azonban mindössze két vállalattól érkeztek. Az uniós érdekek elemzése így két nagyobb felhasználó válaszain alapul, akik együttesen az uniós fogyasztás csaknem 40 %-át képviselik.
(100)
A két együttműködő uniós felhasználó az uniós mosószer- és vízlágyítógyártás meghatározó szereplője. Mindketten ellenezték az intézkedések bevezetését.
(101)
A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő uniós felhasználók fogyasztásának kevesebb mint egyharmada származik a boszniai exportáló gyártótól. A vállalatok a fennmaradó részt uniós gyártóktól szerzik be, akik az együttműködő felhasználók fő beszerzési forrásai maradnak. Figyelembe véve az uniós gyártók fenti, (47) és (48) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony kapacitáskihasználását, egyértelmű, hogy bármilyen intézkedés bevezetése várhatóan nem eredményez majd készlethiányt, illetve abból következően áremelkedést.
(102)
Ezenfelül úgy tűnik, hogy az uniós felhasználói gazdasági ágazat már megkezdte a kínai import lehetőségének feltérképezését. Az, hogy létezik ilyen választási lehetőség és az megbízhatónak tekinthető, azt mutatja, hogy az intézkedések bevezetése semmiképpen sem eredményezi majd az érintett termék hiányát.
(103)
Vizsgálták az érintett terméket tartalmazó végtermék forgalmát is. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a kérdéses termékek mindkét esetben a forgalom kevesebb mint 10 %-át képviselik.
(104)
Az érintett termék végtermékekben való felhasználásának arányát is vizsgálták. Ez a vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek az arányok általában véve rendkívül alacsonyak (átlagosan a teljes költség kevesebb mint 5 %-át teszik ki), ezért az érintett termék nem képvisel jelentősebb költségelemet a végtermékre vonatkozóan.
(105)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az intézkedések bevezetésének lenne-e kedvezőtlen pénzügyi hatása a két említett felhasználó helyzetére. A Bizottság két forgatókönyvet mérlegelt: a legkedvezőtlenebb esetet és egy annál valószínűbb eshetőséget.
(106)
A legkedvezőtlenebb esetben azt feltételezik, hogy mind a behozatali, mind az uniós árak a vám mértékével emelkednek meg. Ez a felhasználók költségeit átlagosan 2 %-kal növelné.
(107)
A fenti helyzetet össze kell hasonlítani az együttműködő uniós felhasználók nyereségességi rátájával. A felhasználók nyereségessége az érintett terméket tartalmazó termékeken hozzávetőleg 11 %, míg az összes termékükre vonatkozóan több mint 20 %. Ilyen nyereségességi rátát figyelembe véve még az sem lenne aránytalan hatással a felek pénzügyi helyzetére, ha az intézkedéseket mind a behozatali, mind az uniós árakra alkalmaznák.
(108)
Valójában sokkal valószínűbb, hogy az intézkedések bevezetése azt eredményezné, hogy csak a Bosznia-Hercegovinából származó import árai emelkednek, és az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd. A fentiekből is kiderül, hogy az érintett termék kínálati helyzete teljesen kielégítő az Európai Unióban, mivel a legtöbb uniós gyártó egyáltalán nem használja ki a teljes kapacitását.
(109)
Az is fontos, hogy a vizsgálat megállapításai szerint az érintett terméknek léteznek helyettesítő termékei. Nyilvánvaló tehát, hogy mind az együttműködő, mind az együtt nem működő felhasználók az érintett termék nélkül is állítanak elő mosószereket. Az együttműködő felhasználók költségei ebben a valószínűbbnek látszó forgatókönyvben mindössze az egy százalék töredékével emelkednének. Más szóval a nyereségesség számainak tükrében az intézkedések bevezetése elhanyagolható következményekkel járna a felhasználóknak.
(110)
A fentieket figyelembe véve magától értetődő, hogy az intézkedések bevezetése a nem lenne jelentős hatással a felhasználókra, így egyáltalán nem valószínű, hogy a fogyasztók áremelkedést tapasztalnának.
7.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(111)
Általában véve elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések bevezetése. Az ágazat a termelési és értékesítési volumen növekedésének hatására bekövetkező jobb kapacitáskihasználás miatt elsősorban leginkább a méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd.
(112)
A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése az uniós felhasználókat nem érinti majd, és az intézkedések az uniós érdekeket fogják szolgálni.
8. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(113)
Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Bosznia-Hercegovinából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(114)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez.
(115)
A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5,9 %-a volt. Ez az uniós gazdasági ágazat által, a vizsgálati időszakban valamennyi termékkel (beleértve az érintett terméket is) kapcsolatban elért profitszint. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint kismértékű. Fontolóra vették azt is, hogy az uniós gazdasági ágazat által a 2005-2007. évi időszakban elért profitrátákat vegyék-e figyelembe, ezek a profitráták azonban a hasonló termékek vonatkozásában a vállalatok által elért nyereségességhez viszonyítva túl alacsonynak bizonyultak, és egy életképes gazdasági ágazatra nézve nem voltak reprezentatívak. Ennek az az oka, hogy a boszniai behozatal abban a három évben az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 10-20 %-os áralákínálással került a piacra, és ez a különbözet jelentős szerepet játszhatott volna az éves szerződések megkötésénél. Így ezek a haszonkulcsok egy rendesen működő uniós piacot tekintve nem voltak reprezentatívnak minősíthetők. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.
(116)
A szükséges áremelést - az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított - súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki. Az alákínálási különbözet 31,5 % volt.
8.2. Ideiglenes intézkedések
(117)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bosznia-Hercegovinából származó behozatalokra a megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(118)
A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
9. TÁJÉKOZTATÁS
(119)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kóddal (TARIC-kód: 2842100030) bejegyzett zeolit-A-por, illetve zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes termék behozatalára.
2. Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
1. Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
2. Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.