KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 25. august 2011
Statsstøtte C 39/09 (ex N 385/09) - Letland - Offentlig finansiering af havneinfrastruktur i Ventspils havn
(meddelt under nummer K(2011) 6043)
(Kun den lettiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/784/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftale om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 26. juni 2009 anmeldte Letland i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUF-traktaten) elektronisk en foranstaltning, der tog sigte på offentlig finansiering af anlæggelse af havneinfrastruktur i Ventspils havn.
(2)
Ved brev af 15. december 2009 meddelte Kommissionen Letland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, over for en del af denne foranstaltning.
(3)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2) (herefter »åbningsbeslutningen«). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.
(4)
Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter. Ved brev af 16. marts 2010, 7. april 2010, 12. april 2010 og 14. april 2010 fremsendte de lettiske myndigheder deres bemærkninger til åbningsbeslutningen.
(5)
Kommissionen anmodede dem om yderligere oplysninger om foranstaltningen ved brev af 21. september 2010, 22. december 2010 og 18. marts 2011. De lettiske myndigheder fremsendte oplysningerne ved brev af 8. oktober 2010, 20. januar 2011, 22. marts 2011 og 31. marts 2011.
(6)
Der blev tillige afholdt flere møder mellem Kommissionens tjenestegrene og de lettiske myndigheder. De lettiske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger både før og efter disse møder.
2. BESKRIVELSE
2.1. PROJEKTET
(7)
Projektets formål er at modernisere havneinfrastrukturen. Projektet består i følgende underprojekter, der skal gennemføres i løbet af 2010-2014:
a)
opførelse af en tørlastterminal
b)
anlæggelse af kajplads nr. 35
c)
anlæggelse af kajplads nr. 12
d)
anlæggelse af den nordlige mole
e)
oprensning af havnebassinet
f)
anlæggelse af jernbanespor som adgangsveje
g)
renovering af fortøjningsmoler til havnemyndighedens fartøjer
h)
forstærkning af kanalkysten.
2.2. AFGRÆNSNING AF NÆRVÆRENDE AFGØRELSE
(8)
I sin beslutning af 15. december 2009 (3) vurderede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at træffe afgørelse om, hvorvidt den offentlige finansiering af molen, forstærkningen af kanalkysten og renoveringen af fortøjningsmolerne til havnemyndighedens fartøjer udgjorde statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, til fordel for havnemyndigheden, eftersom en sådan støtte ville være forenelig med det indre marked.
(9)
For så vidt angår den offentlige finansiering af oprensningen og adgangsvejene, mente Kommissionen, at den udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og erklærede denne støtte til fordel for havnemyndigheden forenelig med det indre marked.
(10)
Hvad angår den offentlige finansiering af den nye terminal og de to kajpladser, mente Kommissionen, at den udgjorde statsstøtte til fordel for havnemyndigheden. Kommissionen konkluderede, at støtten til havnemyndigheden var forenelig med det indre marked.
(11)
Tørlastterminalen og de to kajpladser skal drives af private erhvervsdrivende. Til det formål vil havnemyndigheden indgå 35-årige koncessionsaftaler med havnetjenesteleverandørerne. Tildelingen af koncessionsaftaler vil ikke blive sendt i udbud. Koncessionsafgiften, der skal betales af de respektive havnetjenesteleverandører, er blevet fastsat på forhånd på grundlag af en uvildig ekspertvurdering.
(12)
I sin beslutning af 15. december 2009 var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt prisen for koncessionen faktisk omfattede statsstøtte. På baggrund af de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed på det tidspunkt, kunne den ikke nå til en konklusion angående den offentlige finansierings karakter af støtte til fordel for de tre koncessionshavere og den pågældende brugerspecifikke havneinfrastruktur.
(13)
Kommissionen mente endvidere, at slutbrugerne ville få adgang til den nybyggede infrastruktur på ikke-diskriminerende vilkår.
(14)
Derfor har kun den potentielle støtte til fordel for koncessionshaverne været genstand for den formelle undersøgelsesprocedure.
2.3. KONCESSIONSAFTALER
2.3.1. TØRLASTTERMINALEN
(15)
Havnemyndigheden har til hensigt at indgå en koncessionsaftale om driften af den nybyggede terminal til […] (4). I øjeblikket udfører den erhvervsdrivende godshåndtering på det område, som havnemyndigheden har lejet ud til […] på grundlag af en fremlejeaftale indgået med […].
(16)
I henhold til de lettiske myndigheder vil […] udvide sin virksomhed og anvende hele det lejede område til sin egen virksomhed, hvorfor vedkommende har planer om at ophæve fremlejeaftalen.
(17)
Havnemyndigheden besluttede at opføre en ny terminal og derefter give koncessionen til […], så […] kan fortsætte med at drive virksomhed i havnen.
2.3.2. KAJPLADS NR. 35 TIL VÅDLAST
(18)
I henhold til de lettiske myndigheder er renoveringen af kapaciteten til håndtering af vådlast i Ventspils havn knyttet til denne særlige beliggenhed på grund af den dybde, der kræves, for at vådlastfartøjer af en passende tonnage kan lægge til.
(19)
Hele det tilstødende område er i øjeblikket lejet ud til […]. De lettiske myndigheders hensigt er at give koncessionsaftalen om drift af den nye kajplads til […], eftersom vedkommende før har håndteret vådlast i havnen og derfor allerede ejer det fornødne udstyr til omladning af vådlast, herunder brandslukningsudstyr.
2.3.3. KAJPLADS NR. 12 TIL STYKGODS OG BULK
(20)
En af brugerne af kajpladsen bliver et datterselskab af […], som vil etablere en elementfabrik på havneområdet på grundlag af en langvarig grundlejeaftale med havnemyndigheden. Elementerne skal transporteres til eksportmarkederne om bord på ro-ro-skibe.
(21)
Transporten af elementerne fra fabrikken til kajpladsen skal ske ad jernbane og vej gennem det område, hvor […] driver Universal terminal nr. 2. Til det formål vil der blive underskrevet en trepartsaftale mellem […], […] og havnemyndigheden efter anlæggelsen af kajpladsen.
(22)
Ifølge de lettiske myndigheder er […] og […] de eneste potentielle operatører, der kan drive kajplads nr. 12. Havnemyndigheden havde oprindelig planlagt at give koncessionen til […].
2.4. BAGGRUND FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE AF FORANSTALTNINGENS KARAKTER AF STØTTE TIL FORDEL FOR KONCESSIONSHAVERNE
2.4.1. EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE
(23)
I sin åbningsbeslutning indtog Kommissionen den foreløbige holdning, at kriterierne for, at den kunne konkludere, at havnemyndigheden handlede som en privat investor, da den fastsatte de koncessionsafgifter, der skulle opkræves hos de kommende koncessionshavere, ikke var fuldstændig opfyldt.
(24)
Kommissionen udtrykte tvivl om såvel selve metoden, der blev anvendt til fastsættelse af koncessionsafgiften, som ekspertvurderingens uvildige karakter.
2.4.1.1. Metoder, som havnemyndigheden anvendte til fastsættelse af koncessionsafgifterne
(25)
Den uafhængige ekspert, som vurderede koncessionsafgifterne, har anvendt to forskellige metoder, nemlig benchmarking og indtægt. Til vådlastkajpladsen brugte eksperten kun metoden med indtægt.
(26)
Med hensyn til benchmarking bemærkede Kommissionen, at den primært byggede på igangværende aftaler i samme havn. Derfor rejste Kommissionen tvivl om vurderingens pålidelighed. Kommissionen bemærkede, at denne benchmarking på ingen måde kunne være afgørende, for så vidt som der ikke var noget tegn på, at der betales en markedsorienteret koncessionsafgift ifølge de aftaler, der blev brugt som reference. Yderligere bemærkede Kommissionen, at analysen gjaldt de samme tre koncessionsaftaler for både tørlastterminalen og kajplads nr. 12 til stykgods og bulk, trods det at disse terminaler forekommer væsensforskellige.
(27)
Med hensyn til den anvendte indtægtsmetode bemærkede Kommissionen, at den ikke så ud til at afspejle den fulde investeringsomkostning i forbindelse med tørlastterminalen og kajplads nr. 12.
2.4.1.2. Ekspertvurderingens uvildige karakter
(28)
Kommissionen bemærkede, at det fremgik af en beslutning, som havnebestyrelsen traf allerede i marts 2006, at havnen havde til hensigt at give koncessionen til drift af kajplads nr. 35 til […] efter fuldførelsen af anlæggelsesarbejdet. I beslutningen har man beskrevet metoden til beregning af koncessionsafgiften, der bygger på de samme principper som den uvildige vurdering. Derfor rejste Kommissionen tvivl om den uvildige karakter af vurderingen som sådan.
2.4.1.3. Konklusion
(29)
Kommissionen fandt, at den offentlige finansiering af opførelsen af terminalen og anlæggelsen af de to kajpladser så ud til at give koncessionshaverne af den pågældende infrastruktur en selektiv økonomisk fordel og følgelig kunne udgøre statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
2.4.2. STØTTENS FORENELIGHED
(30)
Det var Kommissionens foreløbige synspunkt, at enhver støtte til koncessionshaverne ville være driftsstøtte, som frihold dem for omkostninger, de normalt skulle bære. I henhold til EU-Domstolens retspraksis er en sådan driftsstøtte i princippet uforenelig med det indre marked (5).
3. LETLANDS BEMÆRKNINGER
3.1.1. KONCESSIONSHAVERNE
(31)
De lettiske myndigheder fastholder, at de tre erhvervsdrivende er valgt af havnemyndigheden ud fra objektive kriterier og repræsenterer det mest levedygtige bud på den enhed, der kan drive den nyopførte infrastruktur.
3.1.1.1. Tørlastterminal
(32)
Havnemyndighedens hensigt er at give koncession til drift af tørlastterminalen til […], som primært beskæftiger sig med omladning af træ. De lettiske myndigheder forklarer, at […]s tilstedeværelse i havnen er væsentlig, fordi træeksporten har en særlig betydning for regionen.
(33)
Som forklaret ovenfor udfører […] i øjeblikket godshåndtering på det område, som havnemyndigheden har lejet ud til […] på grundlag af en fremlejeaftale indgået med […]. Idet […] agter at udvide sin virksomhed og anvende det fulde areal af det lejede område, vedtog havnebestyrelsen i oktober 2005 en beslutning om at opføre en ny terminal og derefter give […] koncessionen til drift heraf (se bilag I).
(34)
De lettiske myndigheder fastholder, at beslutningen om at tildele netop denne erhvervsdrivende koncessionsaftalen bygger på rent objektive kommercielle kriterier. I den henseende understreger de lettiske myndigheder, at […] repræsenterer den mest gennemførlige løsning på driften af terminalen, eftersom firmaet allerede ejer det udstyr, der kræves til håndtering af tørlast. Desuden er der ikke andre potentielle koncessionshavere, der har udtrykt interesse for at drive tørlastterminalen. De lettiske myndigheder understreger, at det er i havnemyndighedens interesse at indlede forhandlinger med alle potentielle interesserede parter, navnlig eftersom et betydeligt areal af havneområdet stadig ligger ubrugt hen.
(35)
[…] har allerede omladet […] tusind m3 gods om året i havnen og har dermed allerede oparbejdet et solidt forretningsnetværk. Havnemyndigheden mener, at firmaet fremover vil være i stand til at opretholde denne godsomsætning og dermed også opfylde de krævede garantier for afkastet af de investeringer, som havnemyndigheden har foretaget.
3.1.1.2. Kajplads nr. 35
(36)
Kajpladsen erstatter mole nr. 1 til omladning af farlig vådlast. Molen er i dag forældet og kan derfor ikke bruges til godshåndtering. Som forklaret ovenfor er renoveringen af kapaciteten til håndtering af vådlast i Ventspils havn knyttet til denne særlige beliggenhed på grund af de sikkerhedsforhold og den dybde, der kræves, for at vådlastfartøjer af en passende tonnage kan lægge til.
(37)
De lettiske myndigheder anfører, at det netop på grund af infrastrukturens specifikke beliggenhed inde i havnen ikke i praksis er muligt at tildele et andet firma koncessionen til driften af kajplads nr. 35. I øjeblikket er hele det tilstødende havneområde lejet ud til […] (se bilag II).
(38)
Desuden påpeges det, at eftersom […] allerede har håndteret vådlast i Ventspils havn, ejer firmaet i lighed med […] alt det fornødne udstyr til omladning af vådlast, hvilket er afgørende for driften af kajpladsen.
3.1.1.3. Kajplads nr. 12
(39)
Projektet har til formål at øge kapaciteten til losning af stykgods. De lettiske myndigheder forklarer, at beslutningen om at anlægge kajpladsen er knyttet til indgåelsen af en langvarig grundlejeaftale mellem havnemyndigheden og et datterselskab af […]. Datterselskabet af […] agter at etablere en elementfabrik på havneområdet. Elementerne kan kun transporteres til eksportmarkederne om bord på ro-ro-skibe.
(40)
De lettiske myndigheder understreger imidlertid, at havnemyndigheden forud for indgåelsen af lejeaftalen med […] uden held deltog i forskellige udbud arrangeret af speditører og potentielle koncessionshavere af kajplads nr. 12, f.eks. […].
(41)
Ifølge de lettiske myndigheder kan transporten af elementerne fra fabrikken til kajpladsen kun foregå ad jernbane og vej gennem det område, hvor […] driver Universal terminal nr. 2. Til det formål vil der blive underskrevet en trepartsaftale mellem […], […] og havnemyndigheden efter anlæggelsen af kajpladsen.
(42)
Desuden anfører de lettiske myndigheder, at der kun er to firmaer, der potentielt kan drive kajpladsen, nemlig […] og […]. I de bemærkninger, de lettiske myndigheder har fremsendt i forbindelse med den formelle undersøgelsesprocedure, har de præciseret, at koncessionsaftalen om drift af kajpladsen ville blive indgået med […].
(43)
Da den eneste vej, ad hvilken elementer fra fabrikken kan transporteres til kajplads nr. 12, går gennem det område, der er udlejet til […] (se bilag III), mener havnemyndigheden, at […] er den mest realistiske løsning.
(44)
Endvidere understreger de lettiske myndigheder, at det grundstykke, der støder op til kajpladsen, ikke har en overflade, der tillader oplagring af gods. Derfor er det nødvendigt at sikre pålidelige forbindelser til andre områder af havnen, hvor der er lagermuligheder.
(45)
Det hævdes også, at kajpladsen i betragtning af såvel dens beliggenhed som de tekniske forhold på stedet vil blive udnyttet af speditører, der er beliggende inden for et område af op til 12 ha, uanset typen af gods, der håndteres.
3.1.2. EKSPERTVURDERINGEN
(46)
Der er udarbejdet separate vurderinger for hver af koncessionsaftalerne om den brugerspecifikke infrastruktur. De lettiske myndigheder fastholder, at disse vurderinger er udført i overensstemmelse med både de lettiske og de internationale vurderingsstandarder.
(47)
For så vidt angår den anvendte metode, understreger de lettiske myndigheder, at benchmarkingmetoden (eller sammenligningsmetoden) er fuldt ud pålidelig på grund af den beliggenhed og de egenskaber, som havnene i Riga og Liepaja har. Koncessionsafgifterne, som betales af de tjenesteleverandører, der driver forretning i disse havne, er opgivet af havnemyndighederne selv og bør derfor anses for pålidelige.
(48)
Ifølge de lettiske myndigheder bør de reviderede vurderinger på basis af en pengestrømsanalyse også mindske Kommissionens tvivl med hensyn til vurderingens uvildige karakter.
(49)
I det følgende beskriver Kommissionen på sin side den metode, som eksperten har anvendt til at bestemme koncessionsafgifterne.
3.1.2.1. Tørlastterminal
(50)
Vurderingen bygger på følgende to metoder:
(51)
Benchmarkingmetoden er brugt på tre aftaler, der betragtes som sammenlignelige i Ventspils havn. Eksperten brugte korrektionskvotienter til at bestemme en tilstrækkelig koncessionsafgift. Følgende faktorer blev taget i betragtning: tidspunkt og vilkår for indgåelse af aftalen, beliggenhed, beskrivelse af kajpladserne, det lejede område, tekniske betingelser for terminalerne og adgang til offentlig forsyning.
(52)
Den beregnede koncessionsafgift andrager årligt EUR […] pr. m2. Vurderingsmanden satte koncessionsafgiften til EUR […] pr. m2 om året.
(53)
Indtægtsmetoden bruges til at vurdere, om den diskonterede værdi af den fremtidige indtægt giver fuld dækning af de samlede investeringsomkostninger (herunder udgifter til læsseområde, oprensning og adgangsspor), og den giver mulighed for finansielle fremskrivninger de næste 25 år. Anslåede indtægter og omkostninger korrigeres med en diskonteringssats på 7,5 %, som afspejler investeringens risikoniveau.
(54)
Den uafhængige vurdering inkluderer indtægt fra havnegebyrer og -afgifter og indtægt fra anvendelsen af havnens arealer og infrastruktur. De samlede investeringsomkostninger tages også i betragtning.
(55)
På grundlag af forskellige godsomsætningsniveauer prognosticeres nettonutidsværdien (NPV), den interne rente (IRR) og benefit-cost-forholdet (BCR) af en række koncessionsafgifter, der spænder fra EUR […] pr. m2 til EUR […] pr. m2 om året. De finansielle indikatorer berettiger en koncessionsafgift på mindst EUR […] pr. m2 om året ved en gennemsnitlig godsomsætning på […] t om året og EUR […] pr. m2 om året for en gennemsnitlig godsomsætning på […] t om året. Hvis den gennemsnitlige omsætning overstiger […] t om året, kan koncessionsafgiften blive minimal.
(56)
Idet prognosen for den gennemsnitlige godsomsætning er […] t om året, konkluderer den uafhængige vurderingsmand, at en årlig koncessionsafgift på mellem EUR […] og EUR […] pr. m2 om året er berettiget.
(57)
På baggrund af begge ovenfor beskrevne metoder satte vurderingsmanden koncessionsafgiften til EUR […] pr. m2 om året.
(58)
Tabellen herunder viser værdien af de finansielle indikatorer for projektet, inklusive den resulterende koncessionsafgift:
Godsomsætning […] t, koncessionsafgift ] pr. m2 om året, diskonteringssats 7,5 %, vækstrate 2,28 % EUR […
Indikator
Uden tilskud fra Samhørighedsfonden
Med tilskud fra Samhørighedsfonden
IRR
[…] %
[…] %
NPV
(…)
(…)
(59)
Den uafhængige vurderingsmands vurdering bekræftede således, at den koncessionsafgift, hvis beregning er beskrevet ovenfor, er lagt på et passende niveau, dvs. EUR […] pr. m2 om året.
3.1.2.2. Kajplads nr. 35
(60)
Indtægtsmetoden giver mulighed for finansielle fremskrivninger de næste 25 år. Anslåede indtægter og omkostninger korrigeres med den samme diskonteringssats på 7,5 %, som afspejler investeringens risikoniveau.
(61)
Den uafhængige vurdering inkluderer indtægt fra havnegebyrer og -afgifter og indtægt fra anvendelsen af havnens arealer og infrastruktur. De samlede investeringsomkostninger tages også i betragtning.
(62)
På grundlag af forskellige godsomsætningsniveauer prognosticeres nettonutidsværdien (NPV), den interne rente (IRR) og benefit-cost-forholdet (BCR) af en række koncessionsafgifter, der spænder fra EUR […] til EUR […] om året. De finansielle indikatorer berettiger en årlig koncessionsafgift på over EUR […] om året ved en forventet godsomsætning på […] t om året og højere end EUR […] om året for en forventet godsomsætning på […] t om året. Ved højere godsomsætning kan koncessionsafgiften være minimal.
(63)
Under hensyntagen til den 30-årige afskrivningsperiode for dybvandskajpladser bestemte den uafhængige vurderingsmand værdien af koncessionsafgiften til EUR […] om året, dvs. 1/30 af investeringsomkostningen til kajpladsen, eksklusive oprensningsudgiften.
(64)
Tabellen herunder angiver de finansielle resultater af projektet ved en årlig godsomsætning på […] t under hensyntagen til en koncessionsafgift på EUR […] om året. De samlede investeringsomkostninger, herunder oprensningsudgiften, er taget med i beregningen.
Godsomsætning […] t, koncessionsafgift EUR […] om året, diskonteringssats 7,5 %, vækstrate 2,28 %
Indikator
Uden tilskud fra Samhørighedsfonden
Med tilskud fra Samhørighedsfonden
IRR
[…] %
[…] %
NPV
(…)
(…)
(65)
Vurderingsmanden satte således koncessionsafgiften til EUR […] om året (i stedet for EUR […], som det oprindelig var meningen).
3.1.2.3. Kajplads nr. 12
(66)
Vurderingen bygger på to metoder, nemlig metoden med sammenligning af transaktioner og indtægtsmetoden.
(67)
Først er benchmarkingmetoden blevet brugt på tre aftaler, der betragtes som sammenlignelige i Ventspils havn. Under hensyntagen til de specifikke træk og egenskaber ved infrastrukturen, der er genstand for disse tre aftaler, brugte vurderingsmanden korrektionskvotienter til at bestemme en passende koncessionsafgift. Følgende faktorer blev taget i betragtning: tidspunkt og vilkår for indgåelse af aftalen, beliggenhed, beskrivelse af kajpladserne, det lejede område, tekniske betingelser for infrastrukturen og adgang til offentlig forsyning.
(68)
Den beregnede koncessionsafgift andrager årligt EUR […] pr. m2. Koncessionsafgiften blev sat til EUR […] pr. m2 om året.
(69)
Indtægtsmetoden, der er brugt til at vurdere, om de diskonterede værdier af den fremtidige indtægt giver mulighed for dækning af de samlede investeringsomkostninger (herunder udgifter til oprensning og adgangsspor), giver mulighed for finansielle fremskrivninger de næste 25 år. De prognosticerede indtægter og omkostninger korrigeres med en diskonteringssats på 7,5 %, som afspejler investeringens risikoniveau.
(70)
Den uafhængige vurdering inkluderer indtægt fra havnegebyrer og -afgifter og indtægt fra anvendelsen af havnens arealer og infrastruktur. De samlede investeringsomkostninger tages også i betragtning, inklusive offentlig finansiering.
(71)
På grundlag af forskellige godsomsætningsniveauer prognosticeres nettonutidsværdien (NPV), den interne rente (IRR) og benefit-cost-forholdet (BCR) af en række koncessionsafgifter, der spænder fra EUR […] pr. m2 til EUR […] pr. m2 om året. Den uafhængige vurderingsmand konkluderede, at de finansielle indikatorer (NPV er positiv) berettiger en koncessionsafgift på ikke under EUR […] pr. m2 om året ved en forventet godsomsætning på […] t om året og EUR […] pr. m2 om året for en forventet godsomsætning på […] t om året.
(72)
På baggrund af den prognosticerede mængde på […] t om året konkluderede vurderingsmanden, at en koncessionsafgift på mindst […] EUR pr. m2 om året var berettiget.
(73)
Ud fra resultaterne af de to ovenfor beskrevne metoder satte vurderingsmanden koncessionsafgiften til EUR […] pr. m2 om året.
(74)
Tabellen herunder viser værdien af de finansielle indikatorer for projektet, inklusive den resulterede koncessionsafgift:
Godsomsætning […] t, koncessionsafgift EUR […] pr. m2 om året, diskonteringssats 7,5 %, vækstrate 2,28 %
Indikator
Uden tilskud fra Samhørighedsfonden
Med tilskud fra Samhørighedsfonden
IRR
[…] %
[…] %
NPV
(…)
(…)
(75)
Den uafhængige vurderingsmands vurdering bekræftede således, at den koncessionsafgift, hvis beregning er beskrevet ovenfor, er lagt på et passende niveau, dvs. EUR […] pr. m2 om året.
3.1.3. KONCESSIONSAFGIFTEN
(76)
På basis af de vurderinger, som den uafhængige vurderingsmand har foretaget, besluttede de lettiske myndigheder at fastsætte følgende koncessionsafgifter:
Koncessionshaver
Infrastruktur
Uafhængig vurdering
(om året)
Koncessionsafgift
(om året)
(…)
Tørlastterminal
EUR […]
EUR […]
(…)
Kajplads nr. 35
EUR […]
EUR […]
(…)
Kajplads nr. 12
EUR […]
EUR […]
4. VURDERING
4.1. EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE
(77)
I EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, hedder det, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(78)
Betingelserne i artikel 107, stk. 1, er kumulative. For at det kan fastslås, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal alle de ovennævnte betingelser derfor være opfyldt. Den finansielle støtte skal altså:
a)
være ydet af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler
b)
begunstige visse virksomheder eller visse produktioner
c)
fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene
d)
påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
4.1.1. ØKONOMISK FORDEL
(79)
I henhold til EU-Domstolens retspraksis (6) er der ikke tale om en fordel for koncessionshaverne, hvis en privat investor under lignende omstændigheder ville have lagt koncessionsafgiften på det samme niveau.
(80)
Kommissionen bemærker fra begyndelsen, at koncessionsafgifterne i den foreliggende sag er blevet fastsat på forhånd ved hjælp af separate vurderinger udført af en ekstern ekspert. De lettiske myndigheder har fremlagt bevis for, at eksperten har den fornødne uddannelse og erfaring.
(81)
Som beskrevet ovenfor sammenlignede den uafhængige vurderingsmand de beregnede koncessionsafgifter med dem, der var fastsat for de tre aftaler, der blev betragtet som sammenlignelige i Ventspils havn. Under hensyntagen til de specifikke træk og egenskaber ved infrastrukturen, der er genstand for disse aftaler, brugte den uafhængige ekspert korrektionskvotienter til at bestemme en passende koncessionsafgift.
(82)
Ikke desto mindre kan Kommissionen ikke på baggrund af de tilgængelige oplysninger være sikker på, om de aftaler, der bruges som reference, er resultatet af et udbud, og ej heller om der i øjeblikket er tegn på, at koncessionsafgifterne, der betales af disse aftaler, kan anses for at være en markedspris.
(83)
I lyset heraf fastholder Kommissionen, at benchmarkingmetoden ikke er tilstrækkelig pålidelig og dermed heller ikke kan danne et tilstrækkeligt grundlag for at udelukke, at koncessionshaverne får en fordel.
(84)
Ifølge den anden metode, som den uafhængige vurderingsmand brugte, ville koncessionsafgifterne og havnemyndighedens øvrige indtægter sikre fuld dækning af infrastrukturinvesteringens omkostninger foruden et vist afkast over 25 år. Havnemyndigheden besluttede at fastsætte koncessionsafgiften for tørlastterminalen (EUR […] pr. m2 i stedet for EUR […] pr. m2 om året) og for kajplads nr. 35 (EUR […] i stedet for EUR […] om året) væsentligt højere end den værdi, som eksperten anbefalede. Derfor er det faktiske afkast, som havnemyndigheden forventer, væsentligt højere end den værdi, som eksperten har beregnet.
(85)
Kommissionen kan derfor konkludere, at koncessionsafgiften og havnemyndighedens øvrige indtægter sætter den i stand til at dække samtlige infrastrukturinvesteringens omkostninger, herunder oprensning og adgangsspor, og tjene et afkast, som er i overensstemmelse med det afkast, som en privat investor ville kræve.
(86)
Endvidere bemærker Kommissionen, at der ikke i det foreliggende tilfælde er tegn på, at havnemyndigheden har lagt koncessionsafgifterne på et niveau, der ikke ville maksimere dens indtægter.
(87)
Desuden findes der en revisionsbestemmelse, der gør det muligt jævnligt at tage koncessionsafgiften op til revurdering.
(88)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at det i den foreliggende sag kan konkluderes, at koncessionsafgiften, der er fastlagt som beskrevet ovenfor, ikke giver uretmæssige fordele til koncessionshaverne af den brugerspecifikke infrastruktur.
(89)
Denne afgørelse foregriber på ingen måde eventuelle yderligere analyser foretaget af Kommissionen, for så vidt angår overholdelsen af EU's regler om offentlige indkøb eller andre generelle principper i EUF-traktaten.
4.1.2. KONKLUSION
(90)
Kommissionen mener ikke, at den offentlige finansiering af den brugerspecifikke infrastruktur i Ventspils havn medfører en økonomisk fordel for koncessionshaverne. Den mener derfor ikke, at foranstaltningen har den virkning, at de udvalgte tjenesteleverandører får en konkurrencefordel i forhold til de konkurrerende virksomheder.
(91)
I henhold til fast retspraksis skal en foranstaltning for at blive betegnet som statsstøtte opfylde alle de betingelser (7), der er fastsat i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Eftersom den foranstaltning, som de lettiske myndigheder vil indføre, ikke medfører en økonomisk fordel for de fremtidige koncessionshavere, opfylder den heller ikke de kumulative betingelser for at blive betragtet som statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
5. KONKLUSION
(92)
I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den offentlige finansiering af anlæggelsen af brugerspecifik infrastruktur i Ventspils havn ikke medfører statsstøtte til koncessionshaverne.
(93)
Denne afgørelse vedrører kun statsstøtteaspektet og foregriber ikke anvendelsen af andre bestemmelser i EUF-traktaten, især for så vidt angår koncessionskontrakter om tjenesteydelser -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den statsstøtte, som Letland agter at indføre til fordel for havnemyndigheden i Ventspils havn i forbindelse med opførelsen af tørlastterminalen, kajplads nr. 12 og kajplads nr. 35, indebærer ikke statsstøtte til koncessionshaverne efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
Foranstaltningen godkendes derfor.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Republikken Letland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. august 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. augusztus 25.)
a Lettország által a ventspilsi kikötő kikötői infrastruktúrájára nyújtott C 39/09. (korábbi N 385/09.) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 6043. számú dokumentummal történt)
(Csak a lett nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/784/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érdekelt feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
Lettország 2009. június 26-án kelt elektronikus levelében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a ventspilsi kikötő kikötői infrastruktúrájának állami finanszírozására irányuló intézkedést jelentett be.
(2)
A Bizottság 2009. december 15-én kelt levelében tájékoztatta Lettországot az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében szereplő hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről, tekintettel az intézkedés bizonyos részeire.
(3)
A Bizottságnak az eljárás megkezdéséről szóló határozata (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket.
(4)
A Bizottsághoz az érdekelt felektől nem érkezett észrevétel. A lett hatóságok 2010. március 16-án, 2010. április 7-én, 2010. április 12-én és 2010. április 14-én kelt leveleikben ismertették az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiket.
(5)
A Bizottság 2010. szeptember 21-én, 2010. december 22-én és 2011. március 18-án kelt levelében további tájékoztatást kért az intézkedéssel kapcsolatban. A lett hatóságok 2010. október 8-án, 2011. január 20-án, 2011. március 22-én és 2011. március 31-én kelt leveleikben rendelkezésre bocsátották a kért információt.
(6)
A Bizottság szolgálatai és a lett hatóságok számos megbeszélést is lefolytattak. E megbeszélések előtt és után a lett hatóságok további adatokat szolgáltattak.
2. A HELYZET ISMERTETÉSE
2.1. A PROJEKT
(7)
A projekt célja a kikötői infrastruktúra korszerűsítése. A projekt keretében az alábbi alprojektek megvalósítását tervezik a 2010-2014 közötti időszakban:
a)
egy szárazáru rakodására szolgáló terminál megépítése;
b)
a 35. sz. horgonyzóhely megépítése;
c)
a 12. sz. horgonyzóhely megépítése;
d)
az északi hullámtörő gát újjáépítése;
e)
a kikötő medrének kotrása;
f)
becsatlakozó vasútvonalak megépítése;
g)
a kikötői hatóság hajói által használt mólók felújítása;
h)
a csatorna falának megerősítése.
2.2. E HATÁROZAT HATÁLYA
(8)
A Bizottság 2009. december 15-i határozatában (3) úgy vélte, hogy nem szükséges annak megállapítása, hogy a hullámtörő gát újjáépítésének, a csatornafal megerősítésének és a kikötői hatóság hajói által használt mólók felújításának állami finanszírozása a kikötői hatóság szintjén magában foglal-e az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást, mivel az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal.
(9)
A kikötőmeder kotrásának és a becsatlakozó vasútvonalak megépítésének állami finanszírozásával kapcsolatban a Bizottság úgy vélte, hogy azok az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást foglalnak magukban, valamint a kikötői hatóság szintjén a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította.
(10)
Az új terminál és a két új horgonyzóhely megépítésének állami finanszírozásával kapcsolatban a Bizottság úgy vélte, hogy azok a kikötői hatóság szintjén állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kikötői hatóságnak nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal.
(11)
A száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminált és a két horgonyzóhelyet magánfelek fogják üzemeltetni. E célból a kikötői hatóság 35 éves koncessziós szerződéseket köt kikötői szolgáltatókkal. A koncessziós szerződés odaítélése tárgyában nem kerül sor pályázati eljárásra. A kiválasztott kikötői szolgáltatók által fizetendő koncessziós díjakat független szakértő értékelése alapján előzetesen állapították meg.
(12)
A Bizottság 2009. december 15-i határozatában kétségeinek adott hangot a tekintetben, hogy a koncessziós díjak nem minősülnek-e állami támogatásnak. Az adott időszakban rendelkezésre állt adatok alapján a Bizottság nem tudta megállapítani az állami támogatás jellegét a felhasználókra szabott kikötői infrastruktúra három koncesszióbirtokosának szintjén.
(13)
A Bizottság megállapította azt is, hogy a végfelhasználók megkülönböztetésmentes feltételek szerint használhatják majd az újonnan épített infrastruktúrát.
(14)
Következésképpen a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát kizárólag a koncesszió birtokosainak szintjén megjelenő esetleges állami támogatás képezte.
2.3. KONCESSZIÓS SZERZŐDÉSEK
2.3.1. A SZÁRAZ ÖMLESZTETT ÁRU RAKODÁSÁRA SZOLGÁLÓ TERMINÁL
(15)
A kikötői hatóság szándékai szerint az újonnan épült terminál üzemeltetésének koncessziós szerződését […] kapja (4). Jelenleg az üzemeltető […]-val/-vel kötött al-haszonbérleti szerződés alapján a kikötői hatóság által […]-nak/-nek bérbe adott területen árukezeléssel kapcsolatos szolgáltatásokat végez.
(16)
A lett hatóságok szerint […] bővíteni kívánja tevékenységét és saját céljaira kívánja használni a bérelt terület egészét, így az al-haszonbérleti szerződés megszüntetését tervezi.
(17)
A kikötői hatóság így új terminál megépítése mellett döntött; ezt követően a koncessziót […] kapja, így […] tovább működhet a kikötő területén.
2.3.2. A 35. SZ. HORGONYZÓHELY FOLYÉKONY RAKOMÁNY RÉSZÉRE
(18)
A lett hatóságok szerint a ventspilsi kikötő folyékony rakomány kezelésére alkalmas kapacitásának visszaállítása a megfelelő űrtartalmú, folyékony rakományt szállító hajók fogadásához szükséges mélységkorlátok miatt kapcsolódik ehhez a bizonyos helyszínhez.
(19)
A teljes környező területet […] bérli. A lett hatóságok szándékai szerint az új horgonyzóhely üzemeltetésének koncessziós szerződését […] kapja, mivel már korábban is kezelt folyékony rakományt a kikötőben és rendelkezik a folyékony rakománytípusok átrakodásához szükséges felszereléssel, többek között tűzoltó felszereléssel is.
2.3.3. A 12. SZ. HORGONYZÓHELY ÁLTALÁNOS ÉS ÖMLESZTETT RAKOMÁNY RÉSZÉRE
(20)
A horgonyzóhely egyik felhasználója […] egyik leányvállalata lesz, amely a kikötői hatósággal megkötött hosszú távú földterület-bérleti szerződés alapján a kikötő területén épületelemgyárat kíván létesíteni. Az épületelemeket ro-ro hajókon szállítják majd az exportpiacokra.
(21)
A gyár és a horgonyzóhely között az elemeket vasúton vagy közúton szállítják a […] által üzemeltetett 2. sz. általános terminál területének érintésével. Ennek megvalósítására […], […], valamint a kikötői hatóság a horgonyzóhely megépítését követően háromoldalú megállapodást ír alá.
(22)
A lett hatóságok szerint csupán […] és […] minősülnek a 12. sz. horgonyzóhely lehetséges üzemeltetőinek. A kikötői hatóság a koncessziót korábban […]-nak/-nek kívánta nyújtani.
2.4. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK A KONCESSZIÓ BIRTOKOSAINAK SZINTJÉN AZ INTÉZKEDÉS TÁMOGATÁSJELLEGÉVEL KAPCSOLATBAN
2.4.1. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(23)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a fizetendő koncessziós díjak megállapítása során a későbbi koncesszióbirtokosok magánbefektetőként való eljárásának megállapításához szükséges kritériumokat nem tartották be.
(24)
A Bizottság kételyét fejezte ki mind a koncessziós díj megállapítása során használt módszerekkel, mind a szakértői értékelés függetlenségével kapcsolatban.
2.4.1.1. A kikötői hatóság által a koncessziós díjak megállapítása során használt módszerek
(25)
A koncessziós díjakat értékelő független szakértő két különböző - teljesítményértékelésen, valamint hozamszámításon alapuló - módszert alkalmazott. A folyékony rakomány kezelésére alkalmas horgonyzóhely tekintetében a szakértő csak a hozamszámításon alapuló módszert alkalmazta.
(26)
A Bizottság a teljesítményértékelés tekintetében megjegyezte, hogy annak alapjául főként a kikötőben már folyamatban lévő szerződések szolgáltak. A Bizottság ennek alapján kételyeit fejezte ki annak megbízhatóságával kapcsolatban. A Bizottság azt az észrevételt tette, hogy a teljesítményértékelő módszer nem lehet eredményes, amennyiben nincs arra mutató jel, hogy a hivatkozásként szolgáló szerződésekben a koncessziós díj piacközpontú lenne. A Bizottság továbbá azt is megállapította, hogy az elemzést mind a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminálra, mind a 12. sz. horgonyzóhely általános és ömlesztett áru rakodására szolgáló termináljára ugyanazon három koncessziós szerződés alapján végezték el annak ellenére, hogy a terminálok lényegesen különböznek egymástól.
(27)
A Bizottság az értékelés során alkalmazott, hozamszámításon alapuló módszer tekintetében megjegyezte, hogy az nem tükrözi teljes egészében a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál és a 12. sz. horgonyzóhely beruházási költségeit.
2.4.1.2. A szakértői értékelés független jellege
(28)
A Bizottság megállapította, hogy már a kikötő igazgatótanácsának 2006 márciusában meghozott egyik döntésében is észrevehető, hogy a kikötő az építkezési munkálatok befejeztével a 35. sz. horgonyzóhely üzemeltetésének koncesszióját […] félnek kívánja odaítélni. A független értékelés elveivel azonos alapokon nyugvó, a koncessziós díjak kiszámítására alkalmazott módszertant az értékelésben részletesen meghatározták. Következésképpen a Bizottság kétségét fejezte ki az értékelés függetlenségével kapcsolatban.
2.4.1.3. Következtetés
(29)
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a terminál és a két horgonyzóhely megépítésének állami finanszírozása szelektív gazdasági előnyt biztosított a kérdéses infrastruktúra üzemeltetőinek, és ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
2.4.2. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(30)
A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a koncessziók birtokosainak juttatott támogatás működési támogatásnak minősül, amelynek révén azok olyan költségek alól mentesülnek, amelyeket egyébként ők viselnének. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen működési támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. (5)
3. LETTORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
3.1.1. A KONCESSZIÓ BIRTOKOSA
(31)
A lett hatóságok azt állítják, hogy a kikötői hatóság objektív módon választotta ki a három üzemeltetőt, akik egyben az újonnan megépült infrastruktúra üzemeltetésének legéletképesebb alternatíváját kínálják.
3.1.1.1. Szárazáru rakodására szolgáló terminál
(32)
A kikötői hatóság a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál üzemeltetésének koncesszióját a főként fa átrakodásával foglalkozó […]-nak/-nek kívánja nyújtani. A lett hatóságok kifejtik, hogy […] jelenléte a kikötőben alapvető jelentőségű a régió különösen jelentős faexportja miatt.
(33)
A korábban kifejtettek szerint […] a […]-val/-vel megkötött al-haszonbérleti szerződés alapján a kikötői hatóság által […]-nak/-nek bérbe adott területen jelenleg árukezeléssel kapcsolatos szolgáltatásokat végez. Tekintettel arra, hogy […] ki kívánja bővíteni tevékenységét és a bérelt területet teljes egészében használni kívánja, a kikötő igazgatótanácsa 2005 októberében új terminál megépítéséről döntött, valamint arról, hogy azt követően annak üzemeltetési koncesszióját […]-nak/-nek adja át (lásd az I. mellékletet).
(34)
A lett hatóságok azt állítják, hogy a koncessziós szerződést a kérdéses üzemeltetőnek odaítélő döntés kizárólag objektív kereskedelmi alapokon nyugszik. Ezzel kapcsolatban a lett hatóságok hangsúlyozzák, hogy […] képviseli a terminál üzemeltetésének leginkább kivitelezhető megoldását, mivel már rendelkezik a szárazáru rakodásához szükséges eszközökkel. Továbbá egyetlen más potenciális ajánlattevő sem mutatott érdeklődést a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál üzemeltetésével kapcsolatban. A lett hatóságok hangsúlyozzák, hogy a kikötői hatóságnak is érdekében áll tárgyalások kezdeményezése valamennyi esetleges érdekelt féllel, különösen mivel a kikötő területének jelentős hányada továbbra is kihasználatlan.
(35)
[…] évente már több mint […] ezer köbméter árut rakodott át a kikötő területén, és ezzel stabil üzleti hálózatot alapozott meg. A kikötői hatóság szerint a vállalat képes lesz a jövőben is a jelenlegi szinten tartani áruforgalmát, biztosítva ezzel a kikötői hatóság beruházásainak megtérülésével kapcsolatos garanciákat.
3.1.1.2. A 35. sz. horgonyzóhely
(36)
A horgonyzóhely az 1. sz. mólót váltja fel a folyékony veszélyes áruk átrakodásának helyszíneként. A móló jelenleg elavult állapotban van, ebből következően nem használható rakodásra. A korábban kifejtettek szerint a ventspilsi kikötő folyékony rakomány kezelésére alkalmas kapacitásának visszaállítása a biztonsági követelmények és a megfelelő űrtartalmú, folyékony rakományt szállító hajók fogadásához szükséges mélységkorlátok miatt kapcsolódik ehhez a bizonyos helyszínhez.
(37)
A lett hatóságok szerint a 35. sz. horgonyzóhely üzemeltetésének koncesszióját a szóban forgó infrastruktúra kikötőben elfoglalt helyének jellegzetessége miatt gyakorlatilag nem lehetséges más vállalatnak adni. Jelenleg a környező kikötői területet teljes egészében […] bérli (lásd a II. mellékletet).
(38)
Továbbá érvelésük szerint mivel […]-hoz/-hez/-höz hasonlóan […] is kezelt már korábban folyékony rakományt a ventspilsi kikötőben, az üzemeltető már rendelkezik a folyékony áruk átrakodásához szükséges minden eszközzel, ami nélkülözhetetlen a horgonyzóhely üzemeltetéséhez.
3.1.1.3. A 12. sz. horgonyzóhely
(39)
A projekt célja a horgonyzóhely általános rakományáteresztő képességének növelése. A lett hatóságok kifejtik, hogy a horgonyzóhely megépítését a kikötői hatóság és a […] leányvállalata között megkötött hosszú távú földterület-bérleti szerződéssel összefüggésben döntötték el. […] leányvállalata a kikötő területén épületelemgyárat kíván létesíteni. Az épületelemeket kizárólag ro-ro hajókon lehet az exportpiacokra szállítani.
(40)
A lett hatóságok ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy a […]-val/-vel történt szerződéskötés előtt a kikötői hatóság részt vett különböző, a 12. sz. horgonyzóhelyben érdekelt szállítmányozók és potenciális ajánlattevők (mint például […]) által szervezett pályázatokon, azonban azok számára eredménytelenül zárultak.
(41)
A lett hatóságok szerint a gyár és a horgonyzóhely között az elemek csak vasúton vagy közúton szállíthatók a […] által üzemeltetett 2. sz. általános terminál területe érintésével. Ennek megvalósítására […], […], valamint a kikötői hatóság a horgonyzóhely megépítését követően háromoldalú megállapodást ír alá.
(42)
Ezenkívül a lett hatóságok szerint a horgonyzóhely üzemeltetésére csupán két potenciális ajánlattevő jelentkezett: […] és […]. A hivatalos vizsgálati eljárás keretében tett észrevételek alapján a lett hatóságok kifejtették, hogy a horgonyzóhely üzemeltetésének koncessziós szerződését […] kapja meg.
(43)
Tekintettel arra, hogy az épületmodulok szállítása a gyár és a 12. sz. horgonyzóhely között kizárólag a […] által bérelt területen keresztül lehetséges (lásd a III. mellékletet), a kikötői hatóság szerint a legésszerűbb alternatívát […] kiválasztása jelenti.
(44)
A lett hatóságok azt is hangsúlyozzák, hogy a horgonyzóhellyel szomszédos kikötői terület felszíne nem alkalmas rakomány tárolására. Ennek alapján elengedhetetlen a rakomány tárolására alkalmas területekkel való megbízható kapcsolat biztosítása.
(45)
Azt állítják továbbá, hogy elhelyezkedéséből és műszaki jellemzőiből adódóan a horgonyzóhely több, egy összesen legfeljebb 12 hektár nagyságú területen működő szállítmányozót is ki fog szolgálni, a kezelt rakomány fajtájától függetlenül.
3.1.2. SZAKÉRTŐI ÉRTÉKELÉS
(46)
Külön értékelés készült a felhasználóra szabott infrastruktúráról szóló koncessziós szerződések mindegyikére. A lett hatóságok azt állítják, hogy az értékeléseket a lett és a nemzetközi értékelési standardokkal összhangban készítették el.
(47)
Az alkalmazott módszertannal kapcsolatban a lett hatóságok hangsúlyozzák, hogy a rigai és a liepajai kikötők helyszínét és jellegzetességeit tekintve a teljesítményértékelési eljárás (az úgynevezett összehasonlító megközelítés) teljes mértékben megbízható. Az említett kikötőkben működő szolgáltatók által fizetett koncessziós díjakat maguk a kikötői hatóságok bocsátották rendelkezésre, és így megbízhatónak tekinthetők.
(48)
A lett hatóságok szerint a pénzforgalmi elemzésen alapuló felülvizsgált értékelések eloszlatják a Bizottság kételyeit az értékelések függetlenségével kapcsolatban.
(49)
A továbbiakban a Bizottság válaszul részletezi a szakértő által a koncessziós díjak megállapítására használt módszertant.
3.1.2.1. Szárazáru rakodására szolgáló terminál
(50)
Az értékelés az alábbi két módszeren alapul:
(51)
A teljesítményértékelő eljárást három, a ventspilsi kikötőben hasonlónak tekinthető szerződés tekintetében végezték el. A szakértő a megfelelő koncessziós díj megállapítása érdekében korrekciós hányadosokat alkalmazott. A következő tényeket vették figyelembe: a szerződés megkötésének időpontja és feltételei, a helyszín, a horgonyzóhelyek leírása, a bérleti terület, a terminálok műszaki állapota, valamint a közüzemi szolgáltatásokhoz való hozzáférés.
(52)
A kiszámított koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR. Az értékelő a koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapította meg.
(53)
A hozamszámításon alapuló eljárás során megvizsgálták, hogy a jövőbeni bevétel jelenértéken fedezi-e a beruházás teljes költségét (ideértve a rakodási területet, a mederkotrást, valamint a vasút-csatlakoztatás költségeit), és 25 éves időtartamra ír elő pénzügyi előrejelzéseket. A becsült bevétel és költségek korrekciója a befektetés kockázati szintjét tükröző 7,5 %-os leszámítolási kamatlábbal történt.
(54)
A független értékelés figyelembe veszi a kikötői illetékekből és díjakból, valamint a kikötői földterület és infrastruktúra használatából keletkező bevételeket. A beruházás teljes költségét figyelembe vették.
(55)
Különböző szintű teherforgalmat figyelembe véve a nettó jelenértéket (NPV), a belső megtérülési rátát (IRR) és a haszon-költség arányt (BCR) négyzetméterenként évi […] EUR-tól […] EUR-ig terjedő koncessziós díj alapján irányozták elő. A pénzügyi mutatók átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett négyzetméterenként évi legalább […] EUR, átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett pedig négyzetméterenként legalább évi […] EUR koncessziós díjat igazolnak. Amennyiben az átlagos forgalom meghaladja az évi […] tonnát, a koncessziós díj a legalacsonyabb meghatározott érték lehet.
(56)
Mivel az előirányzott átlagos teherforgalom évi […] tonna, a független értékelő arra a következtetésre jutott, hogy a négyzetméterenként évi […] és […] EUR között évi koncessziós díj indokolt.
(57)
Mindkét fent részletezett módszert figyelembe véve a független értékelő a koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapította meg.
(58)
Az alábbi táblázat a projekt pénzügyi mutatóinak az eredményül kapott koncessziós díj figyelembe vételével számított értékeit szemlélteti:
Teherforgalom […] tonna, koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR, leszámítolási kamatláb 7,5 %, növekedési arány 2,28 %
Mutató
A Kohéziós Alapból származó támogatás nélkül
A Kohéziós Alapból származó támogatással
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(59)
Ennek alapján a független szakértő értékelése alátámasztotta a fent részletesen kiszámolt koncessziós díj megfelelőségét.
3.1.2.2. A 35. sz. horgonyzóhely
(60)
A hozamszámításon alapuló eljárás 25 éves időtartamra ír elő pénzügyi előrejelzéseket. A becsült bevétel és költségek korrekciója itt is a befektetés kockázati szintjét tükröző 7,5 %-os leszámítolási kamatlábbal történt.
(61)
A független értékelés figyelembe veszi a kikötői illetékekből és díjakból, valamint a kikötői földterület és infrastruktúra használatából keletkező bevételeket. A beruházás teljes költségét figyelembe vették.
(62)
Különböző szintű teherforgalmat figyelembe véve a nettó jelenértéket (NPV), a belső megtérülési rátát (IRR), és a haszon-költség arányt (BCR) évi […] EUR-tól […] EUR-ig terjedő koncessziós díjra irányozták elő. A pénzügyi mutatók átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett évi […] EUR-nál magasabb, átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett pedig évi […] EUR-nál is magasabb koncessziós díjat igazolnak. Magasabb teherforgalom mellett a koncessziós díj a legalacsonyabb meghatározott érték lehet.
(63)
A mélyvízi horgonyzóhelyek 30 éves értékcsökkenési idejét figyelembe véve a független szakértő a koncessziós díj mértékét évi […] EUR-ban állapította meg, ami a horgonyzóhely beruházási költségeinek 1/30-ad része a mederkotrási munkálatok nélkül.
(64)
Az alábbi táblázat megmutatja a projekt pénzügyi eredményeit […] tonna éves teherforgalom mellett, évi […] euró koncessziós díj figyelembe vételével. A számítás során a beruházás teljes költsége figyelembe lett véve, a mederkotrási munkákat is beleértve.
Teherforgalom […] tonna, koncessziós díj évi […] EUR, leszámítolási kamatláb 7,5 %, növekedési arány 2,28 %
Mutató
A Kohéziós Alapból származó támogatás nélkül
A Kohéziós Alapból származó támogatással
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(65)
Ennek alapján a szakértő a koncessziós díjat évi […] EUR-ban állapította meg (az eredetileg tervezett évi […] EUR helyett).
3.1.2.3. A 12. sz. horgonyzóhely
(66)
Az értékelés két módszeren alapul, a tranzakció-összehasonlító és a hozamszámításon alapuló eljáráson.
(67)
A koncessziós szerződést először három, a ventspilsi kikötőben hasonlónak tekinthető szerződéssel vetették össze. Figyelembe véve az e három szerződés tárgyát képező infrastruktúrák sajátosságait és jellegét, az értékelő a megfelelő koncessziós díj megállapítása érdekében korrekciós hányadosokat alkalmazott. A következő tényeket vették figyelembe véve: a szerződés megkötésének időpontja és feltételei, a helyszín, a horgonyzóhelyek leírása, a bérleti terület, az infrastruktúra műszaki állapota, valamint a közüzemi szolgáltatásokhoz való hozzáférés.
(68)
A kiszámított koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR. A koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapították meg.
(69)
A hozamszámításon alapuló eljárás - amelynek segítségével felmérhető, hogy a jövőbeni bevétel jelenértéken fedezi-e a beruházás teljes költségét (ideértve a mederkotrást, valamint a vasút-csatlakoztatás költségeit) - 25 éves időtartamra ír elő pénzügyi előrejelzéseket. Az előrejelzett bevétel és költségek korrekciója a befektetés kockázati szintjét tükröző 7,5 %-os leszámítolási kamatlábbal történt.
(70)
A független értékelés figyelembe veszi a kikötői illetékekből és díjakból, valamint a kikötői földterület és infrastruktúra használatából keletkező bevételeket. A beruházás teljes költségét figyelembe vették, az állami finanszírozást is beleértve.
(71)
Különböző szintű teherforgalmat figyelembe véve a nettó jelenértéket (NPV), a belső megtérülési rátát (IRR) és a költség-haszon arányt (BCR) négyzetméterenként évi […] EUR-tól […] EUR-ig terjedő koncessziós díjra irányozták elő. A független szakértő arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi mutatók (pozitív NPV-t tekintve) átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett négyzetméterenként évi legalább […] EUR, átlagosan évi […] tonna teherforgalom mellett pedig négyzetméterenként évi legalább […] EUR koncessziós díjat igazolnak.
(72)
Mivel az előirányzott forgalom évi […] tonna, az értékelő arra a következtetésre jutott, hogy a négyzetméterenként legalább évi […] EUR koncessziós díj indokolt.
(73)
Mindkét fent részletezett módszer eredményeit figyelembe véve a független értékelő a koncessziós díjat négyzetméterenként évi […] EUR-ban állapította meg.
(74)
Az alábbi táblázat a projekt pénzügyi mutatóinak az eredményül kapott koncessziós díj figyelembe vételével számított értékeit szemlélteti:
Teherforgalom […] tonna, koncessziós díj négyzetméterenként évi […] EUR, leszámítolási kamatláb 7,5 %, növekedési arány 2,28 %
Mutató
A Kohéziós Alapból származó támogatás nélkül
A Kohéziós Alapból származó támogatással
IRR
[…] %
[…] %
NPV
[…]
[…]
(75)
Ennek alapján a független szakértők értékelése a fent részletesen kiszámolt négyzetméterenként évi […] EUR koncessziós díj megfelelőségét alátámasztotta.
3.1.3. A KONCESSZIÓS DÍJ
(76)
A független szakértő által elvégzett értékbecslés alapján a lett hatóságok az alábbi koncessziós díjak megállapítása mellett döntöttek:
Koncesszió birtokosa
Infrastruktúra
Független értékbecslés
(éves)
Koncessziós díj
(éves)
[…]
Szárazáru rakodására szolgáló terminál
[…] EUR
[…] EUR
[…]
35. sz. horgonyzóhely
[…] EUR
[…] EUR
[…]
12. sz. horgonyzóhely
[…] EUR
[…] EUR
4. ÉRTÉKELÉS
4.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(77)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján, ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(78)
A 107. cikk (1) bekezdésében meghatározott kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak a meghatározásához, hogy a kijelölt eszköz az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül-e, az összes fent említett feltételnek teljesülnie kell. Azaz a pénzügyi támogatás:
a)
tagállamtól vagy állami forrásból származik;
b)
bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti;
c)
torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget;
d)
érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
4.1.1. GAZDASÁGI ELŐNY
(79)
A Bíróság ítélkezési gyakorlatának (6) értelmében a koncesszió birtokosai nem részesülnek előnyben, amennyiben egy magánbefektető hasonló körülmények között a koncessziós díjat ugyanazon a szinten határozta volna meg.
(80)
A Bizottság az eljárás kezdetétől fogva megjegyzi, hogy ebben az esetben a koncessziós díjakat egy külső szakértő különálló értékelésekben már korábban meghatározta. A lett hatóságok bizonyítékot szolgáltattak arról, hogy a szakértő megfelelő végzettséggel és tapasztalattal rendelkezik.
(81)
A fent ismertetett tények szerint a független értékbecslő a kiszámított koncessziós díjakat három, a ventspilsi kikötőben hasonlónak tekinthető szerződésben megállapított díjakhoz viszonyította. Figyelembe véve az e szerződések tárgyát képező infrastruktúrák sajátosságait és jellegét, a független értékelő a megfelelő koncessziós díj megállapítása érdekében korrekciós hányadosokat alkalmazott.
(82)
Mindazonáltal a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján nem tudja biztonsággal megállapítani, hogy a referenciának tekintett szerződéseket kiajánlották-e, és jelenleg arra sem mutat semmilyen jel, hogy az e szerződések alapján kifizetett koncessziós díjak piaci árnak tekinthetők-e.
(83)
A fentieknek megfelelően a Bizottság fenntartja, hogy a teljesítményértékelési eljárás nem kellő mértékben megbízható, és ennek megfelelően nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a koncesszió birtokosai előnyben részesülnek majd.
(84)
A független értékbecslő által alkalmazott második módszer szerint a koncessziós díjak és a kikötői hatóság egyéb bevételei biztosítják az infrastrukturális beruházási költségek megtérülését, valamint bizonyos mértékű hozamot is 25 éven belül. A kikötői hatóság úgy határozott, hogy a száraz ömlesztett áru rakodására szolgáló terminál koncessziós díját (négyzetméterenként évi […] EUR helyett […] EUR-ban), valamint a 35. sz. horgonyzóhely koncessziós díját (évi […] EUR helyett […] EUR-ban) jelentősen a szakértő által ajánlott érték felett határozza meg. Így a kikötői hatóság által várt valós megtérülés jelentősen magasabb, mint a szakértő által kiszámított érték.
(85)
Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a koncessziós díj és a kikötői hatóság egyéb bevételei lehetővé teszik a teljes infrastrukturális beruházási költségek, többek között a mederkotrás és a vasút-csatlakoztatás költségeinek megtérülését, és olyan mértékű hozamot eredményeznek, amely összhangban áll egy magánbefektető által is elvárható hozammal.
(86)
Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy ebben az esetben nincs semmi jele annak, hogy a kikötői hatóság a koncessziós díjakat a bevételeket nem maximalizáló szinten határozta volna meg.
(87)
Ezen túlmenően a felülvizsgálati záradék beépítése lehetővé teszi a koncessziós díj időszakonkénti felülvizsgálatát.
(88)
A fentieket tekintve a Bizottság nézetei szerint jelen esetben megállapítható, hogy a fenti részletek szerint meghatározott koncessziós díj nem nyújt jogosulatlan előnyöket a felhasználókra szabott infrastruktúra koncesszióbirtokosainak.
(89)
E határozat semmilyen módon nem érinti az uniós közbeszerzési szabályok vagy az EUMSZ más általános elveinek tiszteletben tartása tekintetében a Bizottság által esetleg lefolytatandó további elemzést.
4.1.2. KÖVETKEZTETÉS
(90)
A Bizottság szerint a ventspilsi kikötőben a felhasználókra szabott infrastruktúra állami finanszírozása a koncesszió birtokosainak szintjén nem vezet gazdasági előnyhöz, így az intézkedésnek nincs olyan hatása, amely a kiválasztott szolgáltatókat a velük versenyző vállalkozásoknál kedvezőbb versenyhelyzetbe hozná.
(91)
Az elfogadott ítélkezési gyakorlat szerint egy intézkedés állami támogatásként való besorolásához az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott minden feltételnek teljesülnie kell. (7) Mivel a lett hatóságok által életbe léptetendő intézkedés nem jár gazdasági előnnyel a jövőbeni koncesszióbirtokosok számára, így összességében nem teljesíti az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásként történő elbíráláshoz szükséges feltételeket.
5. KÖVETKEZTETÉS
(92)
A fentieket tekintve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ventspilsi kikötőben a felhasználókra szabott infrastruktúra kiépítésének állami finanszírozása a koncesszió birtokosainak szintjén nem tartalmaz támogatást.
(93)
E határozat csak állami támogatási szempontokra vonatkozik, és nem érinti az EUMSZ más, különösen a szolgáltatási koncessziókkal kapcsolatos előírásainak alkalmazását,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Lettország által a Ventspils kikötői hatóság javára, a szárazáru rakodására szolgáló terminál, valamint a 12. és 35. sz. horgonyzóhelyek megépítésének céljából nyújtani tervezett támogatás a koncesszió birtokosainak szintjén nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak.
Következésképpen a szóban forgó intézkedés végrehajtása engedélyezett.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 25-én.