KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 737/2012
af 14. august 2012
om beskyttelse af visse fiskebestande i Det Keltiske Hav
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (1), særlig artikel 45, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (2), fastsætter den fælles fiskeripolitik sammenhængende foranstaltninger vedrørende bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, herunder specifikke foranstaltninger til begrænsning af fiskeriets indvirkning på marine økosystemer og ikke-målarter.
(2)
I artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) nr. 850/98 fastsættes det, at såfremt et øjeblikkeligt indgreb er påkrævet, for at bestande af marine organismer kan bevares, kan Kommissionen ud over bestemmelserne i forordningen eller som undtagelse fra dem vedtage de nødvendige foranstaltninger.
(3)
Rådgivningen fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (i det følgende benævnt »ICES«) i juni 2011 viser et omfattende og tiltagende udsmid af særligt ungkuller og hvilling i Det Keltiske Hav. Ethvert udsmid af fisk, inden de har formeret sig, reducerer et eventuelt fremtidigt udbytte og truer bestandenes bæredygtighed.
(4)
Både de flåder, der fisker efter jomfruhummer, og de flåder, der anvender bundtrawl og vod til fiskeri efter blandet finnefisk, har et stort udsmid af ungkuller og hvilling på grund af den ringe selektivitet af de anvendte redskaber. ICES anfører endvidere, at torskebestanden er stærkt afhængig af tilgangen af fisk, og at der bør anspores til at anvende tekniske foranstaltninger for at mindske udsmidet. Med den seneste høje tilgang af både kuller- og hvillingbestande i Det Keltiske Hav forventes udsmidet at blive endnu større i år. ICES tilråder følgelig, at der straks træffes tekniske foranstaltninger for at øge selektiviteten og mindske udsmidet af kuller, hvilling og torsk.
(5)
Det er derfor nødvendigt at påbegynde anvendelsen af kvadratmaskede paneler for at forbedre de anvendte redskabers selektivitet med hensyn til størrelse og beskytte bestandens tilgang af ungfisk, samtidig med at den størst mulige del af fangsterne af målarterne bevares. Kvadratmaskede paneler har vist sig at mindske fiskeridødeligheden betydeligt, idet de giver fisk mulighed for at undslippe, og de udgør en effektiv foranstaltning, som kan indføres øjeblikkeligt.
(6)
I oktober 2011 udstedte Det Regionale Rådgivende Råd for de Nordvestlige Farvande (NWWRAC) vejledning om, at de nuværende tekniske foranstaltninger i Det Keltiske Hav bør forbedres for at reducere udsmid af specielt kuller og hvilling ved at gøre det obligatorisk at anvende et passende anbragt kvadratmasket panel af en bestemt størrelse, afhængigt af redskabet og fartøjets maskineffekt.
(7)
For at bevare bestandene af kuller og hvilling i Det Keltiske Hav kræves det derfor, at der straks gribes ind.
(8)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning vedrører fiskerfartøjer, der anvender bundtrawl eller vod i ICES-afsnit VIIf og VIIg og den del af VIIj, der ligger nord for 50° N og øst for 11° V (i det følgende benævnt »Det Keltiske Hav«), hvor:
a)
bundtrawl og vod har en maskestørrelse på 100 mm eller derover (i det følgende benævnt »TR1-fartøjer«)
b)
bundtrawl og vod har en maskestørrelse på 70 mm eller derover men under 100 mm (i det følgende benævnt »TR2-fartøjer«), eller
c)
hvor fartøjet, der anvender bundtrawl eller vod, har en maskineffekt på under 112 kW (i det følgende benævnt »motorsvage fartøjer«).
2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på fiskerfartøjer, der anvender bomtrawl.
Artikel 2
Tekniske foranstaltninger
1. Som undtagelse fra artikel 7, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 850/98 finder følgende tekniske foranstaltninger anvendelse for de i artikel 1 angivne fartøjer:
a)
TR1-fartøjer og motorsvage fartøjer anvender et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på mindst 100 mm
b)
TR2-fartøjer anvender et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på mindst 110 mm
2. Som undtagelse fra artikel 7, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 850/98 monteres det i stk. 1 angivne kvadratmaskede panel i fangstposens toppanel. Det kvadratmaskede panels bageste kant, som er den del, der er tættest på bindestrikken, må ikke være mere end 9 meter fra bindestrikken.
Artikel 3
Observatør om bord
1. Uden at dette berører bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 665/2008 (3), udarbejder de medlemsstater, hvis fartøjer er omfattet af de tekniske foranstaltninger i artikel 2, et observatørprogram til at registrere effektiviteten af sidstnævnte. Observatørprogrammet har navnlig til opgave at anslå fangster og udsmid af kuller, hvilling og torsk med en nøjagtighed på mindst 20 %.
2. Senest den 15. oktober i det år, hvor programmet gennemføres, forelægger medlemsstaterne Kommissionen en rapport om redskabets selektive effekt, herunder de samlede fangster og udsmid for de fartøjer, der er omfattet af observatørprogrammet.
Artikel 4
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 2 anvendes fra den 26. september 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. august 2012.
A BIZOTTSÁG 737/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. augusztus 14.)
egyes állományoknak a Kelta-tengeren történő védelméről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel (2) összhangban a közös halászati politikának az élő vízi erőforrások védelmével, kezelésével és kiaknázásával összefüggésben koherens intézkedésekről kell gondoskodnia, ideértve a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra és nem célfajokra gyakorolt káros hatásának enyhítésére irányuló külön intézkedéseket is.
(2)
A 850/98/EK rendelet 45. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha a tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé, a Bizottság a hivatkozott rendeleten túlmenően vagy attól eltérve foganatosíthatja a szükséges intézkedéseket.
(3)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól (a továbbiakban: ICES) 2011 júniusában kapott szakvélemény azt mutatja, hogy a Kelta-tengeren történő visszadobások aránya - különösen a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal növendékegyedei esetében - magas és egyre növekszik. Az olyan halak tengerbe való visszadobása, amelyek még nem érték el a szaporodóképes kort, csökkenti az elkövetkező évek potenciális hozamát, és ily módon veszélyezteti az állományok fenntarthatóságát.
(4)
Mind a norvég homárra halászó flották, mind a fenékvonóhálóval és kerítőhálóval több halfajra halászó flották az általuk használt halászeszközök alacsony fokú szelektivitása miatt nagy mennyiségű foltos tőkehalat és vékonybajszú tőkehalat dobnak vissza a tengerbe. Az ICES azt is megállapítja, hogy a közönséges tőkehal állománya nagymértékben függ az állománypótlódástól, valamint hogy a visszadobás gyakorlatának visszaszorítása érdekében technikai intézkedéseket kell hozni. Tekintettel arra, hogy mind a foltos tőkehal, mind a vékonybajszú tőkehal kelta-tengeri állománya nagymértékben pótlódott, e fajok esetében idén várhatóan növekedni fog a visszadobási arány. Következésképpen az ICES azt javasolja, hogy sürgősen technikai intézkedéseket kell hozni a szelektivitás fokozására, valamint a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal visszadobásának csökkentésére.
(5)
Éppen ezért a méret szerinti szelektivitás fokozása és az állományba bekerülő növendékhalak védelme érdekében szükséges bevezetni a négyzetes szemű hálómezők használatát, eközben pedig a célfajok fogásait indokolt a lehető legnagyobb mennyiség szerint meghatározni. Bebizonyosodott, hogy a négyzetes szemű hálómezők jelentősen csökkentik a halászati mortalitást oly módon, hogy lehetővé teszik a halegyedek hálóból való kiszökését, így azonnal bevezethető hatékony intézkedést képeznek.
(6)
Az északnyugati vizek regionális tanácsadó testülete (NWWRAC) 2011 októberében kibocsátott szakvéleményében úgy fogalmazott, hogy főként a foltos tőkehalat és a vékonybajszú tőkehalat érintő visszadobások csökkentése érdekében fokozni kell a Kelta-tengerre vonatkozó jelenlegi technikai intézkedések hatékonyságát annak előírásával, hogy - a halászeszköz típusától és a hajó motorteljesítményétől függően - egy meghatározott méretű, megfelelően elhelyezett négyzetes szemű hálómezőt legyen kötelező használni.
(7)
Ezért a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme azonnali intézkedést tesz szükségessé.
(8)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet azokra a fenékvonóhálós vagy kerítőhálós halászhajókra alkalmazandó, amelyek az ICES VIIf és VIIg körzetben, valamint a VIIj körzetnek az é. sz. 50°-tól északra és a ny. h. 11°-től keletre található részén (a továbbiakban: Kelta-tenger) folytatnak tevékenységet, ahol:
a)
a fenékvonóhálók és kerítőhálók szembősége egységesen 100 milliméter vagy annál nagyobb (a továbbiakban: TR1 hajók);
b)
a fenékvonóhálók és kerítőhálók szembősége egységesen legalább 70 milliméter, de 100 milliméternél kisebb (a továbbiakban: TR2 hajók); vagy
c)
a fenékvonóhálós vagy kerítőhálós hajók motorteljesítménye nem éri el a 112 kilowattot (a továbbiakban: kis teljesítményű hajók).
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a merevítőrudas zsákhálót használó halászhajókra.
2. cikk
Technikai intézkedések
(1) A 850/98/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, az 1. cikkben említett hajókra a következő technikai intézkedések vonatkoznak:
a)
a TR1 hajók és a kis teljesítményű hajók négyzetes szemű, legalább 100 mm-es szembőségű hálómezőt használnak;
b)
a TR2 hajók négyzetes szemű, legalább 110 mm-es szembőségű hálómezőt használnak.
(2) A 850/98/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve, az (1) bekezdésben említett négyzetes szemű hálómezőt a zsákvég felső hálómezőjében kell elhelyezni. A négyzetes szemű hálómező leghátsó, a zsákkötélhez legközelebb eső széle nem lehet 9 méternél nagyobb távolságra a zsákkötéltől.
3. cikk
Fedélzeti megfigyelőprogram
(1) A 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) sérelme nélkül minden olyan tagállam, amelynek hajóira vonatkoznak a 2. cikkben említett technikai intézkedések, haladéktalanul fedélzeti megfigyelőprogramot hoz létre a szóban forgó intézkedések hatékonyságának értékelésére. A megfigyelőprogram keretében legalább 20 %-os pontossággal értékelni kell különösen a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal fogásait és visszadobásait.
(2) A tagállamok legkésőbb a program végrehajtása szerinti év október 15. napjáig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a halászeszközök szelektivitási teljesítményéről, amely jelentésben a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásait és visszadobásait is megadják.
4. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 2. cikket 2012. szeptember 26-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 14-én.