RÅDETS AFGØRELSE
af 8. juni 2010
rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud
(2010/320/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 126, stk. 9, og artikel 136,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 136, stk. 1, litra a), i TEUF kan der vedtages specifikke foranstaltninger for de medlemsstater, der har euroen som valuta, med henblik på at styrke samordningen og overvågningen af deres budgetdisciplin.
(2)
Artikel 126 i TEUF fastsætter, at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud, og fastlægger med henblik herpå proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Stabilitets- og vækstpagten, som i sin korrigerende del foreskriver gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, udgør den ramme, der kan benyttes som støtte for offentlige politikker med henblik på en hurtig tilbagevenden til sunde budgetstillinger under hensyntagen til den økonomiske situation.
(3)
Den 27. april 2009 besluttede Rådet efter artikel 104, stk. 6, i i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland, og rettede henstillinger med henblik på korrektion af det underskud senest i 2010 i medfør af artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1). Rådet fastsatte ligeledes, at Grækenland skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 27. oktober 2009. Den 30. november 2009 fastlagde Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 8, i TEUF, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger; følgelig pålagde Rådet den 16. februar 2010 i henhold til artikel 126, stk. 9, i TEUF Grækenland at træffe foranstaltninger med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 (i det følgende benævnt »Rådets afgørelse i henhold til artikel 126, stk. 9«). Rådet fastsatte ligeledes, at der skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 15. maj 2010.
(4)
I artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 fastsættes det, at hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 126, stk. 9, i TEUF, og uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af pålægget, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage et revideret pålæg efter artikel 126, stk. 9, i TEUF.
(5)
Ifølge Kommissionen tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009, som dannede grundlag for det oprindelige pålæg, der blev rettet til Grækenland, forventedes BNP at falde med ¼ % i 2010 og stige igen fra 2011, hvor der var forudset en økonomisk vækst på 0,7 %. Der forventes nu et kraftigt fald i det reale BNP i 2010, efterfulgt af en yderligere nedgang i 2011. Derefter forventes der en gradvis tilbagevenden til vækst. Denne markante forværring af den økonomiske situation medfører en tilsvarende forringelse af udsigterne for de offentlige finanser i en situation med uændret politik. Hertil kommer opjusteringen af det offentlige underskud for 2009 (fra et forventet 12,7 % af BNP på tidspunktet for Rådets afgørelse efter artikel 126, stk. 9, til 13,6 % af BNP ifølge den finanspolitiske indberetning, som Grækenland fremsendte den 1. april 2010) med risiko for en yderligere opjustering (i størrelsesordenen 0,3 til 0,5 % af BNP) efter afslutningen af de undersøgelser, Eurostat er i færd med at gennemføre sammen med de græske statistiske myndigheder (2). Endelig har bekymringerne på markederne med hensyn til udsigterne for de offentlige finanser givet sig udslag i en kraftig stigning i risikopræmierne på offentlig gæld, hvilket har gjort det endnu vanskeligere at kontrollere udviklingen i det offentlige underskud og den offentlige gæld. Ifølge den foreløbige vurdering, Kommissionen foretog i marts 2010, gennemførte Grækenland som ønsket de finanspolitiske foranstaltninger, der skulle sikre, at man nåede det planlagte underskudsmål for 2010. Imidlertid betyder den bratte ændring i den økonomiske situation, at disse planer ikke længere kan betragtes som gyldige, og det kræver endnu mere drastiske foranstaltninger i løbet af indeværende år. Samtidig indebærer den alvorlige økonomiske nedgang, som nu kan forventes, at det ikke vil være muligt at opnå den oprindeligt planlagte nedbringelse af underskuddet. Det kan anses, at uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser har gjort sig gældende i Grækenland, og det er derfor berettiget at fremsætte reviderede henstillinger efter artikel 136 og artikel 126, stk. 9, i TEUF.
(6)
På baggrund af ovenstående fremgår det, at den frist, der var fastsat i Rådets afgørelse i henhold til artikel 126. stk. 9, for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland, må forlænges med to år til 2014.
(7)
Den offentlige bruttogæld var ved udgangen af 2009 på 115,1 % af BNP. Dette er blandt de højeste gældskvoter i EU og er langt højere end traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Desuden er der risiko for, at dette tal vil blive yderligere opjusteret (med 5-7 procentpoints) som følge af de igangværende statistiske undersøgelser. Hvis man skal opnå den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig og som i betragtning af omstændighederne er mulig, vil gældsstigningen skulle vende fra 2014. Foruden de konstant høje offentlige underskud har en række ikke-balanceførte transaktioner i høj grad bidraget til at øge gælden. Dette har medvirket til at undergrave markedets tillid til den græske regerings evne til fremover at betjene gælden. Der er et ekstremt hastende behov for, at Grækenland træffer afgørende foranstaltninger i et hidtil uset omfang vedrørende sit underskud og de øvrige faktorer, der medvirker til at øge gælden, således at stigningen i gældskvoten vendes, og gælden igen hurtigst muligt kan markedsfinansieres.
(8)
På baggrund af den meget alvorlige forringelse af den græske offentlige finansielle situation har medlemsstaterne i euroområdet besluttet at yde stabilitetsstøtte til Grækenland for at sikre den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed, sammen med den multilaterale bistand, der ydes af Den Internationale Valutafond. Støtten ydet af medlemsstaterne i euroområdet antager form af en samling bilaterale lån, som koordineres af Kommissionen. Långiverne har besluttet, at deres støtte vil være betinget af, at Grækenland respekterer denne afgørelse. Grækenland forventes navnlig at gennemføre de foranstaltninger, der er specificeret i denne afgørelse i overensstemmelse med den heri angivne tidsplan -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Grækenland bringer det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2014.
2. Tilpasningen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud skal sigte mod at opnå et offentligt underskud på ikke over 18 508 mio. EUR (8,0 % af BNP) i 2010, 17 065 mio. EUR (7,6 % af BNP) i 2011, 14 916 mio. EUR (6,5 % af BNP) i 2012, 11 399 mio. EUR (4,9 % af BNP) i 2013 og 6 385 mio. EUR (2,6 % af BNP) i 2014. Med henblik herpå skal der i perioden 2009-2014 opnås en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 10 % af BNP.
3. Den i stk. 2 omhandlede planlagte tilpasning forudsætter, at den årlige ændring i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger 34 058 mio. EUR i 2010, 17 365 mio. EUR i 2011, 15 016 mio. EUR i 2012, 11 599 mio. EUR i 2013 og 7 885 mio. EUR i 2014. På grundlag af de aktuelle BNP-fremskrivninger vil den tilsvarende udvikling i gældskvoten være 133,2 % i 2010, 145,2 % i 2011, 148,8 % i 2012, 149,6 % i 2013 og 148,4 % i 2014.
Artikel 2
1. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2010:
a)
en lov om indførelse af en progressiv beskatningsskala for alle indtægtskilder og en horisontalt ensrettet behandling af indtægter fra arbejds- og kapitalaktiver
b)
en lov om ophævelse af alle fravigelser og selvstændige beskatningsbestemmelser i skattesystemet, herunder indtægter fra særlige tillæg til offentlige tjenestemænd
c)
ophævelse af budgetbevillingerne i reserven til uforudsete udgifter med henblik på at spare 700 mio. EUR
d)
ophævelse af størsteparten af budgetbevillingen til solidaritetsydelser (undtagen en del til fattigdomslempelse) med henblik på at spare 400 mio. EUR
e)
reduktion af de højeste pensioner med henblik på at spare 500 mio. EUR på helårsbasis (350 mio. EUR i 2010)
f)
reduktion af påske-, sommer- og julebonusser og tillæg til offentlige tjenestemænd med henblik på at spare 1 500 mio. EUR på helårsbasis (1 100 mio. EUR i 2010)
g)
ophævelse af påske-, sommer- og julebonusser til pensionister, dog med beskyttelse af pensionister med de laveste pensioner, med henblik på at spare 1 900 mio. EUR på helårsbasis (1 500 mio. EUR i 2010)
h)
forhøjelse af momssatsen, således at der opnås et udbytte på mindst 1 800 mio. EUR på helårsbasis (800 mio. EUR i 2010)
i)
forhøjelse af afgifterne på brændstof, tobak og alkohol, således at der opnås et udbytte på mindst 1 050 mio. EUR på helårsbasis (450 mio. EUR i 2010)
j)
lovgivning til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet (3)
k)
en lov om reform og forenkling af den offentlige forvaltning på lokalt niveau med henblik på at mindske driftsomkostningerne
l)
oprettelse af en task force, der skal forbedre udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
m)
en lov med henblik på at forenkle opstart af nye virksomheder
n)
en reduktion af de offentlige investeringer på 500 mio. EUR i forhold til planerne
o)
overførsel af budgetbevillingerne til samfinansiering af struktur- og samhørighedsfonde til en særlig central konto, som ikke kan anvendes til andre formål
p)
oprettelse af en uafhængig fond for finansiel stabilitet, som skal tage sig af eventuelle kapitalunderskud og opretholde soliditeten i den finansielle sektor ved at tilvejebringe kapitaltilførsel til banker, alt efter behov
q)
forstærket overvågning af banker med mere personale, hyppigere rapportering og kvartalsvise stresstest.
2. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2010:
a)
inkludering i budgetforslaget for 2011 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der beløber sig til mindst 3 % af BNP (4,1 % af BNP, hvis fremførsler fra foranstaltninger, der er gennemført i 2010, tages i betragtning). Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): en reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2010-niveauet (ud over besparelserne fra den i dette stykke nævnte reform af den offentlige forvaltning og de lokale forvaltninger), fastfrysning af indeksreguleringen af pensioner (med henblik på at spare 100 mio. EUR), en midlertidig kriseafgift på særdeles rentable virksomheder (der giver yderligere indtægter på mindst 600 mio. EUR pr. år i 2011, 2012 og 2013), skønsmæssig skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med et provenu på mindst 400 mio. EUR i 2011 og endnu mere i 2012 og 2013), udvidelse af momsgrundlaget til at omfatte visse tjenesteydelser, som i øjeblikket er fritaget, og flytte 30 % af varer og tjenesteydelser fra den nedsatte sats til den generelle sats (med et provenu på 1 mia. EUR), gradvis indførelse af en grøn afgift på CO2-emissioner (med et provenu på mindst 300 mio. EUR i 2011), den græske regerings gennemførelse af den lovgivningsmæssige reform af den offentlige forvaltning og reorganisering af de lokale forvaltninger (med henblik på at mindske omkostningerne med mindst 500 mio. EUR i 2011 og yderligere 500 mio. EUR i både 2012 og 2013), en reduktion af indenlandsk finansierede investeringer (på mindst 1 mia. EUR) ved at prioritere investeringsprojekter, som finansieres via EU's strukturfonde, incitamenter til at berigtige overtrædelser af bestemmelserne om arealanvendelse (med et provenu på mindst 1 500 mio. EUR fra 2011 til 2013, heraf mindst 500 mio. EUR i 2011), opkrævning af indtægter fra spillelicenser (mindst 500 mio. EUR fra salg af licenser og 200 mio. EUR i form af licensafgifter), udvidelse af grundlaget for beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at opnå yderligere indtægter på mindst 500 mio. EUR), højere beskatning af løn i naturalier, herunder beskatning af billeasingydelser (med mindst 150 mio. EUR), højere beskatning af luksusvarer (på mindst 100 mio. EUR), en særafgift på uautoriserede etablissementer (med henblik på et provenu på 800 mio. EUR pr. år) og erstatning af kun 20 % af det personale i den offentlige sektor, der går på pension (centralforvaltningen, kommunerne, offentlige selskaber, lokale forvaltninger, statsagenturer og andre offentlige institutioner)
b)
en lov om reform af pensionssystemet med henblik på at sikre dets bæredygtighed på mellemlang og lang sigt. Loven bør især indføre en ensartet lovpligtig pensionsalder på 65 år (også for kvinder), en fusion af de eksisterende pensionsfonde i tre fonde og et ensartet nyt pensionssystem for alle nuværende og fremtidige ansatte (med virkning fra den 1. januar 2013), nedsættelse af den øvre pensionsgrænse, gradvis forhøjelse af minimumsperioden for pensionsbidrag med henblik på fuld pension fra 37 til 40 år (i 2015), fastsættelse af minimumspensionsalderen til 60 år pr. 1. januar 2011 (også for arbejdstagere i hårde og vanskelige erhverv og personer, der har betalt pensionsbidrag i 40 år), afskaffelse af de særlige regler, der gælder for personer, der er forsikret før 1993 (med opretholdelse af erhvervede rettigheder), en betydelig indskrænkning af listen over hårde og vanskelige erhverv, nedsættelse af pensionsydelserne (med 6 % pr. år) for personer, der pensioneres i alderen 60-65 år med en pensionsbidragsperiode på under 40 år, oprettelse af en automatisk justeringsmekanisme, som sammenkæder pensionsalder med øget forventet levetid (fra 2020), indførelse af en behovsvurderet garanteret minimumsindkomst for ældre over den lovpligtige pensionsalder, indførelse at strengere betingelser og regelmæssig nyvurdering af kriterierne for adgang til invalidepensioner, ændring af pensionstildelingsmodellen i den bidragsbaserede ordning for at skabe bedre sammenhæng mellem betalte bidrag og modtagne ydelser (med en periodiseringssats på gennemsnitligt højst 1,2 % om året) og en udvidelse af beregningen af pensionsberettiget indkomst til at omfatte indkomst i hele livet (med opretholdelse af erhvervede rettigheder). Gennemførelsen af denne lov skulle kunne nedbringe den forventede stigning i pensionsudgifterne til en BNP-kvote, der ligger under gennemsnittet i euroområdet, i løbet af de næste årtier og skulle kunne begrænse stigningen i den offentlige sektors pensionsudgifter over perioden 2010-2060 til mindre end 2,5 % af BNP
c)
styrkelse af revisionsmyndigheden (general accounting office) og sikring mod eventuel politisk indblanding i datafremskrivning og regnskab
d)
udkast til en reform af lønlovgivningen i den offentlige sektor, herunder især oprettelsen af en enkelt betalingsmyndighed til betaling af lønninger, indførelse af ensartede principper og en tidsplan med henblik på at etablere en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer
e)
lovgivning, der øger effektiviteten i skatteforvaltningen og -kontollerne
f)
lancering af en uafhængig gennemgang af den offentlige forvaltning og af eksisterende sociale programmer
g)
offentliggørelse af månedlige statistikker (på kassebasis) over indtægter, udgifter, finansiering og udgiftsrestancer, som foreligger for den »tilgængelige offentlige forvaltning« og dens underordnede enheder
h)
en handlingsplan for at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data, særligt ved at styrke kontrolmekanismerne hos de statistiske myndigheder og hos revisionsmyndigheden (general accounting office) og ved at sikre effektivt personligt ansvar i tilfælde af fejlmeldinger, således at det sikres, at der sker en hurtig levering af offentlige data af høj kvalitet som krævet i forordning (EF) nr. 2223/96 (4), (EF) nr. 264/2000 (5), (EF) nr. 1221/2002 (6), (EF) nr. 501/2004 (7), (EF) nr. 1222/2004 (8), (EF) nr. 1161/2005 (9), (EF) nr. 223/2009 (10) og (EF) nr. 479/2009 (11)
i)
regelmæssig offentliggørelse af informationer om den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder, som ikke er klassificeret som en del af den offentlige forvaltning (herunder detaljerede indkomstopgørelser, balancer og data vedrørende beskæftigelse og lønudgifter).
3. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2010:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, litra a) og d)
b)
udarbejdelse af et udkast til lovgivning til styrkelse af de finanspolitiske rammer. Dette bør navnlig omfatte etablering af en mellemsigtet finanspolitisk ramme, oprettelse af en obligatorisk reserve til uforudsete udgifter i budgettet svarende til 10 % af de samlede bevillinger, etablering af bedre mekanismer for udgiftskontrol og etablering af et uafhængigt finanspolitisk agentur, der yder rådgivning og ekspertise vedrørende finanspolitiske spørgsmål
c)
en lov med henblik på at reformere lønforhandlingssystemet i den private sektor, hvorunder betalingssatserne for overtidsarbejde bør nedskæres, forvaltningen af arbejdstid bør gøres mere fleksibel, og det i henhold til lokale aftaler bør være muligt at fastsætte en lønvækst, der er lavere end i de sektorspecifikke aftaler
d)
en lov om mindsteløn for at indføre aflønning under mindstelønnen for risikogrupper som f.eks. unge og langtidsledige og træffe foranstaltninger for at sikre, at den nuværende mindsteløn fastholdes i nominelle termer i tre år
e)
reform af lovgivningen om jobbeskyttelse med henblik på at forlænge prøvetiden for nye job til ét år, generelt nedskære fratrædelsesgodtgørelserne og sikre, at der gælder de samme betingelser for fratrædelsesgodtgørelse for arbejdere og funktionærer, hæve minimumstærsklen for at reglerne om kollektive afskedigelser finder anvendelse, navnlig i større selskaber, og fremme en mere udstrakt brug af midlertidige kontrakter
f)
betydelig forøgelse af udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
g)
indførelse af et nyt system til forvaltning af lægemidler, som fremmer anvendelsen af generiske lægemidler
h)
etablering af et ensartet system for offentlige indkøb med en central indkøbsmyndighed, således at der navnlig sikres solide udbudsprocedurer samt forudgående og efterfølgende kontrol
i)
lovgivning til at forenkle og fremskynde proceduren for udstedelse af licenser til virksomheder, industrielle aktiviteter og erhverv
j)
ændring af de institutionelle rammer hos den græske konkurrencemyndighed for at øge dens uafhængighed, fastsætte rimelige frister for undersøgelser og beslutningstagning og give den beføjelse til at afvise klager
k)
bedre forvaltning af offentlige aktiver med henblik på at rejse mindst 1 mia. EUR pr. år i perioden 2011-2013
l)
foranstaltninger med sigte på at fjerne de nuværende restriktioner for fri udveksling af tjenesteydelser.
4. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af marts 2011:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 3, litra b).
5. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2011:
a)
en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer, og hvor aflønningen afspejler produktivitet og opgaver
b)
foranstaltninger til gennemførelse af konklusionerne fra eksterne og uafhængige undersøgelser af de offentlige forvaltningers funktion
c)
styrkelse af arbejdstilsynet, som skal forsynes fuldt ud med kvalificeret personale og have kvantitative mål for det antal af kontroller, der skal udføres.
6. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2011:
a)
inkludering i budgetforslaget for 2012 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger svarende til mindst 2,2 % af BNP. Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): yderligere udvidelse af momsgrundlaget ved at flytte varer og tjenesteydelser fra en nedsat sats til en normal sats (med henblik på at opkræve yderligere mindst 300 mio. EUR), yderligere mindskelse af antallet af offentligt ansatte ud over reglen om en nyansættelse for hver fem. pensionering i den offentlige sektor (med henblik på at spare mindst 600 mio. EUR), indførelse af punktafgifter på alkoholfrie drikkevarer (for i alt mindst 300 mio. EUR), udvidelse af beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at skabe ekstraindtægter på mindst 500 mio. EUR), reorganisering af underordnede forvaltninger (med henblik på at spare mindst 500 mio. EUR), reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug (på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2011-niveauet), nominel fastfrysning af pensioner, forøgelse af effektiviteten i den skønsmæssige skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med sigte på at opkræve mindst 100 mio. EUR), mindskelse af overførsler til offentlige virksomheder (på mindst 800 mio. EUR) efter deres omstrukturering, behovsvurdering i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelse (med henblik på at spare 500 mio. EUR), opkrævning af yderligere indtægter fra spillelicenser (mindst 225 mio. EUR fra salg af licenser og 400 mio. EUR fra licensafgifter)
b)
mindskelse af skattemæssige hindringer for fusioner og overtagelser
c)
forenkling af toldklareringsproceduren for eksport og import
d)
yderligere forøgelse af udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
e)
fuld gennemførelse af dagsordenen for bedre regulering med henblik på at mindske den administrative byrde med 20 % (i forhold til 2008).
7. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2011:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 6, litra a)
b)
styrkelse af ledelseskapaciteten hos alle forvaltningsmyndigheder og mellemliggende organer for operationelle programmer som led i referencerammen for den nationale strategi 2007-2013 og deres ISO-certificering 9001:2008 (kvalitetsstyring).
Artikel 3
Grækenland samarbejder fuldt ud med Kommissionen og videregiver efter begrundet anmodning fra Kommissionen straks alle de data eller dokumenter, der er behov for til at overvåge, om denne afgørelse efterkommes.
Artikel 4
1. Grækenland forelægger hvert kvartal Rådet og Kommissionen en rapport med en redegørelse for de politiske foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse.
2. De i stk. 1 nævnte rapporter skal indeholde detaljerede oplysninger om:
a)
de konkrete foranstaltninger, der inden forelæggelsen af rapporten er gennemført for at efterkomme denne afgørelse, herunder foranstaltningernes kvantificerede budgetmæssige konsekvenser
b)
de konkrete foranstaltninger, der efter forelæggelsen af rapporten er planer om at gennemføre for at efterkomme denne afgørelse, samt tidsplanen for gennemførelsen heraf og et skøn over foranstaltningernes budgetmæssige konsekvenser
c)
den månedlige gennemførelse af statsbudgettet
d)
socialsikringens og de lokale myndigheders budgetgennemførelse og anvendelsen af midler uden for budgettet vedrørende kortere perioder end et år
e)
regeringens udstedelse af gældspapirer og tilbagebetaling
f)
udviklingen i den permanente og midlertidige beskæftigelse i den offentlige sektor
g)
ikke-afholdte offentlige udgifter (kumulerede restancer)
h)
den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder.
3. Kommissionen og Rådet analyserer rapporterne for at vurdere, hvorvidt Grækenland har handlet i overensstemmelse med denne afgørelse. I forbindelse med disse vurderinger kan Kommissionen angive, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at følge tilpasningsplanerne i denne afgørelse med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud.
Artikel 5
Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Luxembourg, den 8. juni 2010.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2010. június 8.)
Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról
(2010/320/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,
tekintettel a Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)
Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására.
(2)
Az EUMSz. 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.
(3)
A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSz.) 104. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn, majd az EUSz. 104. cikkének (7) bekezdésével és a hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban ajánlásokat tett a túlzott hiány legkésőbb 2010-ig történő megszüntetésére. A Tanács ajánlásában 2009. október 27-ét jelölte meg Görögországnak az eredményes intézkedések megtételének határidejeként. A Tanács 2009. november 30-án az EUMSz. 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Görögország nem tett eredményes intézkedéseket; ezért a Tanács 2010. február 16-án az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően felszólította Görögországot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetése érdekében (a továbbiakban: a 126. cikk (9) bekezdése alapján elfogadott tanácsi határozat). A Tanács 2010. május 15-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.
(4)
Az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint amennyiben az EUMSz. 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban eredményes intézkedésekre került sor, és a felszólítás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következnek be, a Tanács az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlása alapján határozhat a felszólítás módosított változatának elfogadásáról.
(5)
A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi - a Görögországhoz címzett első felszólítás alapját képező - előrejelzésében az szerepelt, hogy a GDP 2010-ben 0,25 %-kal csökkenni fog, és élénkülés 2011-től várható, 0,7 %-os gazdasági növekedéssel. A jelenlegi várakozások szerint a reál-GDP 2010-ben erősen visszaesik, és ezt 2011-ben is további zsugorodás követi. Ezután várható a növekedéshez való fokozatos visszatérés. A gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan politika mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását jelenti. Ezt tetézi, hogy a 2009. évi államháztartási hiányt a 126. cikk (9) bekezdése alapján elfogadott tanácsi határozat időpontjában becsült, a GDP 12,7 %-át kitevő mértékhez képest a Görögország által 2010. április 1-jén bejelentett költségvetési adatok alapján felfelé, a GDP 13,6 %-ára módosították, és fennáll annak a veszélye, hogy az Eurostat által a görög statisztikai hivatallal együtt végzett vizsgálatok (2) befejezésével újabb felfelé történő módosításra kerül sor (a GDP 0,3-0,5 %-át kitevő mértékben). Végül, az államháztartás kilátásaival kapcsolatos piaci aggályok tükröződtek az államadósság kockázati felárának jelentős emelkedésében, tovább nehezítve az államháztartási hiány és az adósság alakulásának ellenőrzését. A Bizottság által 2010 márciusában elvégzett előzetes értékelés szerint Görögország a felszólításnak megfelelően végrehajtotta a 2010-re tervezett hiánycél eléréséhez szükséges költségvetési intézkedéseket. A gazdasági forgatókönyv hirtelen változása azonban azt jelenti, hogy ezek a tervek már nem tekinthetők érvényesnek. A kormány fizetőképességét fenyegető közvetlen veszély az idei évben sokkal drasztikusabb fellépést tesz szükségessé. Ugyanakkor most már látható a gazdaság szűkülésének mértéke, amely lehetetlenné teszi az eredeti hiánycsökkentési pálya elérését. Megállapítható, hogy Görögországban az államháztartás pénzügyi helyzetére jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be, ezért indokolt az EUMSz. 136. cikke, valamint 126. cikke (9) bekezdése szerinti, módosított ajánlások kibocsátása.
(6)
A fenti megállapítások ismeretében úgy tűnik, hogy a 126. cikk (9) bekezdése alapján elfogadott tanácsi határozatban a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan Görögország számára megállapított határidőt két évvel meg kell hosszabbítani, 2014-re.
(7)
A bruttó államadósság 2009 végén a GDP 115,1 %-át tette ki. Az Unió tagállamai között ez az egyik legmagasabb GDP-hez viszonyított adósságszint, és jelentősen meghaladja a Szerződésben szereplő 60 %-os referenciaértéket. Emellett a jelenleg zajló statisztikai vizsgálat következtében elképzelhető, hogy ezt az adatot (5-7 százalékponttal) tovább módosítják felfelé. A körülmények ismeretében a szükségesnek és megvalósíthatónak ítélt hiánycsökkentési pálya szerint az adósság növekedését 2014-től lehetne megfordítani. A tartósan magas államháztartási hiány mellett a hiányt nem, de az adósságot növelő „vonal alatti műveletek” is nagymértékben hozzájárultak az adósság növekedéséhez. Ez súlyosbította a piac által a görög kormánynak az adósságszolgálat további teljesítésével kapcsolatos képességébe vetett bizalom megrendülését. Égetően sürgős, hogy Görögország a hiányával és más adósságnövelő tényezőkkel összefüggésben határozott, példátlan mértékű intézkedéseket tegyen, hogy megfordítsa az adósság GDP-hez viszonyított arányának növekedését, és a lehető leghamarabb vissza tudjon térni a piaci finanszírozáshoz.
(8)
A görög kormány pénzügyi helyzetének rendkívül súlyos romlása miatt az euroövezet tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak az euroövezet egésze pénzügyi stabilitásának védelme érdekében. Az euroövezet tagállamai által nyújtott támogatás kétoldalú kölcsönöknek a Bizottság által koordinált összevonása révén valósul meg. A hitelezők úgy döntöttek, hogy támogatásukat attól teszik függővé, hogy Görögország tiszteletben tartja-e ezt a határozatot. Görögországnak mindenekelőtt a megállapított ütemtervnek megfelelően végre kell hajtania az ebben a határozatban meghatározott intézkedéseket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Görögországnak a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2014-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt.
(2) A túlzott hiány megszüntetésére irányuló kiigazítási pályának azt kell megcéloznia, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg a 18 508 millió EUR-t 2010-ben (a GDP 8,0 %-a), a 17 065 millió EUR-t 2011-ben (a GDP 7,6 %-a), a 14 916 millió EUR-t 2012-ben (a GDP 6,5 %-a), a 11 399 millió EUR-t 2013-ban (a GDP 4,9 %-a) és a 6 385 millió EUR-t 2014-ben (a GDP 2,6 %-a). E célból a 2009-2014 közötti időszakban a strukturális egyenlegnek a GDP legalább 10 %-át kitevő javulását kell elérni.
(3) A (2) bekezdésben említett kiigazítási pálya szükségessé teszi, hogy a konszolidált bruttó államadósság éves változása ne haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR, 2011-ben a 17 365 millió EUR, 2012-ben a 15 016 millió EUR, 2013-ban a 11 599 millió EUR, 2014-ben pedig a 7 885 millió EUR összeget. A GDP jelenlegi előrejelzései alapján az adósság/GDP-arány megfelelő pályája a következő lenne: 2010-ben 133,2 %, 2011-ben 145,2 %, 2012-ben 148,8 %, 2013-ban 149,6 % és 2014-ben 148,4 %.
2. cikk
(1) Görögország 2010. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
valamennyi jövedelemforrásra vonatkozó, progresszív adósávot, valamint a bér- és tőkejövedelem horizontálisan egységes kezelését bevezető törvény;
b)
az adózási rendszerben levő mentességeket és autonóm adózási rendelkezéseket - beleértve a köztisztviselőknek fizetett különleges juttatásokból származó jövedelemre vonatkozóakat - hatályon kívül helyező törvény;
c)
a rendkívüli tartalékalapban levő költségvetési előirányzatok törlése, a cél 700 millió EUR összegű megtakarítás elérése;
d)
a szolidaritási juttatásra vonatkozó költségvetési előirányzatok nagy részének törlése (kivéve a szegénység enyhítésére irányuló részt), amelynek célja 400 millió EUR összegű megtakarítás elérése;
e)
a legmagasabb nyugdíjak csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 500 millió EUR (2010-ben 350 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
f)
a köztisztviselőknek fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi prémiumok és juttatások csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1 500 millió EUR (2010-ben 1 100 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
g)
a nyugdíjasoknak fizetett húsvéti, nyári és karácsonyi juttatások csökkentése, az alacsony összegű nyugdíjban részesülők védelme mellett, amelynek célja egy teljes évre vetítve 1 900 millió EUR (2010-ben 1 500 millió EUR) összegű megtakarítás elérése;
h)
a héakulcsok növelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1,8 milliárd EUR (2010-ben 800 millió EUR) összegű bevétel elérése;
i)
az üzemanyagokra, dohánytermékekre és szeszes italokra kivetett jövedéki adó emelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1 050 millió EUR (2010-ben 450 millió EUR) összegű bevétel elérése;
j)
a szolgáltatásokra vonatkozó irányelvet (3) végrehajtó jogszabályok megalkotása;
k)
a helyi szintű közigazgatás reformjára és egyszerűsítésére vonatkozó törvény, amelynek a célja a működési költségek csökkentése;
l)
a strukturális és kohéziós alapok felhasználásának javításával foglalkozó munkacsoport felállítása;
m)
az új vállalkozások elindításának egyszerűsítését célzó törvény;
n)
az állami beruházások csökkentése a tervekhez képest 500 millió EUR összeggel;
o)
a strukturális és kohéziós alapokhoz kapcsolódó társfinanszírozásra vonatkozó költségvetési előirányzatok átirányítása egy speciális központi számlára, amely más célra nem használható fel;
p)
egy független pénzügyi stabilitási alap létrehozása az esetleges tőkehiány rendezésére és a pénzügyi ágazatok megbízhatóságának megőrzésére, a bankoknak nyújtott szükség szerinti tőketámogatás nyújtásával;
q)
a bankok megerősített felügyelete, az emberi erőforrások erősítésével, gyakoribb jelentéstételi kötelezettséggel és negyedévenkénti stresszteszttel.
(2) Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
Legalább a GDP 3 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések beépítése a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,1 %-a). A költségvetés különösen a következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást eredményező) intézkedéseket tartalmazza: az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett), a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent), vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is tovább növekvő bevételeket jelent), a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel). A közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok görög kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500-500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 1 milliárd EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1 500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 500 millió EUR további bevételt jelent), a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR), engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel), a közalkalmazottak számának csökkentése azzal, hogy öt fő nyugdíjazására egy fő felvétele jut (központi kormányzat, helyhatóságok, állami vállalatok, helyi önkormányzatok, állami ügynökségek és más állami intézmények);
b)
A nyugdíjrendszer reformjára vonatkozó törvény, amelynek a célja a rendszer közép- és hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása. A törvénynek különösen az alábbiakat kell bevezetnie: egységes, a nőkre is vonatkozó törvényes nyugdíjkorhatár (65 év), a jelenlegi nyugdíjalapok három alapba történő összevonása és egységesített új nyugdíjrendszer bevezetése valamennyi jelenlegi és jövőbeli munkavállalóra (ez 2013. január 1-jétől lépne hatályba), a nyugdíjak felső határának csökkentése, a teljes nyugdíjra való jogosultsághoz szükséges minimális járulékfizetési időszak fokozatos növelése 37 évről 40 évre (2015-ig); az alsó nyugdíjkorhatár (60 év) bevezetése 2011. január 1-jétől (beleértve a nehéz fizikai munkát végzőket vagy különösen nehéz munkakörülmények között dolgozókat és a 40 éves járulékfizetéssel rendelkezőket), az 1993 előtt nyugdíjbiztosítottakra vonatkozó speciális szabályok eltörlése (a megszerzett jogok megtartása mellett) a nehéz és különösen nehéz szakmák listájának lényeges szűkítése, a nyugdíjellátás csökkentése (évi 6 %-kal) azok esetében, akik 60 és 65 éves kor között mennek nyugdíjba, és kevesebb mint 40 évig fizettek nyugdíjjárulékot, automatikus kiigazítási mechanizmus létrehozása, amely összekapcsolja a nyugdíjkorhatárt a várható élettartam növekedésével (2020-tól); rászorultságon alapuló garantált minimális nyugdíjösszeg megállapítása azon idős emberek számára, akiknek életkora a kötelező nyugdíjkorhatár fölött van, a rokkantsági nyugdíjakra vonatkozóan szigorúbb feltételek bevezetése és a jogosultság rendszeres vizsgálata; a nyugdíjszámítási módszer módosítása a járulékalapú rendszerben, hogy a kapott ellátások jobban kapcsolódjanak a befizetett járulékokhoz (a nyugdíjösszeg növekedése évente átlagosan 1,2 %-ra korlátozódjon), és a nyugdíjra jogosító jövedelem kiszámításánál az egész élet során megszerzett jövedelem figyelembevétele (a megszerzett jogok megtartásával). E törvény végrehajtásával a nyugdíjkiadások GDP-hez viszonyított arányában bekövetkező előrejelzett növekedésnek a következő évtizedekben az euroövezet átlaga alá kell csökkennie, és a 2010-2060 közötti időszakban az állami szférában a nyugdíjkiadások növekedésének a GDP 2,5 %-a alá kell kerülnie;
c)
a költségvetési hivatal szerepének és erőforrásainak megerősítése és biztosítékok az adatelőrejelzés és a számvitel esetleges politikai befolyásolásának megakadályozására;
d)
a közszféra bérszabályozására vonatkozó reformtervezet kidolgozása, különösen egyetlen kifizetési hatóság létrehozása a bérfizetéshez, egységesített elvek bevezetése és a közszférára (az állami szektorra, a helyi hatóságokra és más szervekre) vonatkozó korszerűsített egységes bértábla kidolgozására vonatkozó ütemterv;
e)
az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának javítását célzó jogszabályok;
f)
a közigazgatás és a hatályos szociális programok független felülvizsgálatának bevezetése;
g)
az államháztartás és alegységei tekintetében a bevételekre, kiadásokra, finanszírozásra és kiadási hátralékokra vonatkozó havi (készpénzalapú) statisztikák közzététele;
h)
az államháztartási adatok gyűjtésének és feldolgozásának javítását szolgáló cselekvési terv, különösen a statisztikai hatóságok és a költségvetési hivatal ellenőrzési mechanizmusainak megerősítésével és a téves jelentésekre vonatkozó tényleges személyi felelősségvállalás biztosításával, a 2223/96/EK (4), a 264/2000/EK (5), az 1221/2002/EK (6), az 501/2004/EK (7), az 1222/2004/EK (8), az 1161/2005/EK (9), a 223/2009/EK (10) és a 479/2009/EK rendelet (11) által előírt kiváló minőségű államháztartási adatok időben történő biztosítása érdekében.
i)
információk rendszeres közzététele az állami vállalkozások és más - a költségvetésben nem meghatározott - állami szervek pénzügyi helyzetéről (beleértve a részletes eredménykimutatásokat, mérlegeket, a foglalkoztatottakra és a bérekre vonatkozó adatokat);
(3) Görögország 2010. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
a (2) bekezdés a) és d) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
b)
a pénzügyi keret megerősítésére vonatkozó jogszabálytervezetek elkészítése. Ennek különösen tartalmaznia kell a következőket: egy középtávú költségvetési keret kidolgozását, az összes előirányzat 10 %-ának megfelelő kötelező rendkívüli tartalék létrehozását a költségvetésben, szigorúbb kiadás-ellenőrzési mechanizmus kialakítását és olyan független költségvetési ügynökség felállítását, amely költségvetési kérdésekben tanácsadást és szakértői ellenőrzést biztosítana;
c)
a magánszektor béralku-rendszerének reformjára vonatkozó törvény, amely előírná a túlóra után fizetendő bér csökkentését, a munkaidő rugalmasabb kezelését és lehetővé tenné, hogy a helyi kollektív szerződések az ágazati megállapodásokban levő mértéknél alacsonyabb bérnövelést állapítsanak meg;
d)
a minimálbérre vonatkozó törvény, amely a foglalkoztatási szempontból veszélyeztetett csoportok, például a fiatalok és a hosszú távon munkanélküliek számára külön minimálbért állapít meg, és biztosítja a jelenlegi nominális minimálbérek változatlanságát három évig;
e)
a foglalkoztatás védelmére vonatkozó jogszabályok reformja, az új munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjesztésével, a végkielégítések általános szintjének csökkentésével, annak biztosításával, hogy a szellemi foglalkozásúakra és a fizikai dolgozókra a végkielégítések tekintetében azonos feltételek vonatkozzanak, a csoportos elbocsátás szabályainak alkalmazására vonatkozó minimális küszöbértékek növelésével, különösen nagyobb vállalatok esetében, és az ideiglenes szerződések fokozottabb alkalmazásának megkönnyítésével;
f)
a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának jelentős növelése;
g)
új gyógyszerszabályozási rendszer bevezetése, a generikus gyógyszerek alkalmazásának előnyben részesítésével;
h)
egységes közbeszerzési rendszer létrehozása központi közbeszerzési hatósággal, különösen szigorú pályázati eljárások, előzetes és utólagos ellenőrzések biztosításával;
i)
a vállalkozások, ipari tevékenységek és szakmák engedélyezési folyamatának egyszerűsítését és gyorsítását célzó jogszabályok;
j)
a görög versenyhivatal intézményi keretének módosítása függetlenségének növelése céljából, ésszerű határidők meghatározása a vizsgálatokra és a határozatok kibocsátására vonatkozóan, és hatáskörrel való felruházása a panaszok visszautasítására;
k)
az állami vagyon jobb kezelése, a 2011-2013 közötti időszakban legalább évi 1 milliárd EUR többletbevétel elérése céljából;
l)
a szolgáltatásnyújtás szabadságát érintő jelenlegi korlátozások megszüntetését célzó intézkedések.
(4) Görögország 2011. március végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
a (3) bekezdés b) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása.
(5) Görögország 2011. június végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
az állami szektorban, helyi önkormányzatoknál és más szerveknél alkalmazandó korszerűsített és egységes bértábla kidolgozása, a termelékenységet és feladatokat tükröző javadalmazással;
b)
a közigazgatás működésének külső és független felülvizsgálata során tett megállapítások végrehajtását célzó intézkedések;
c)
a munkaügyi felügyelőség megerősítése megfelelő létszámú szakképzett személyzettel és a végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó számszerű célokkal.
(6) Görögország 2011. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
legalább a GDP 2,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések beépítése a 2012. évi költségvetés-tervezetbe. A költségvetés különösen a következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást eredményező) intézkedéseket tartalmazza: a héaalap további szélesítése egyes áruk és szolgáltatások a kedvezményes adósávból a normál adósávba történő áthelyezésével (a cél legalább 300 millió EUR többletbevétel beszedése), a közalkalmazottak számának csökkentése, azon a szabályon túl, amely alapján öt fő nyugdíjazására egy fő felvétele jut (a cél legalább 600 millió EUR összegű megtakarítás elérése); jövedéki adó kivetése az alkoholmentes italokra (összesen legalább 300 millió EUR bevétel elérése céljából), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 200 millió EUR összegű többletbevétel elérése céljából), a központi kormányzat alsóbb szintjeinek átszervezése (legalább 500 millió EUR összegű megtakarítás elérése céljából); az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése (legalább 300 millió EUR összeggel a 2011. évi szinthez képest), a nyugdíjak nominális befagyasztása; az önfoglalkoztatók tekintetében a vélelmezett jövedelemre épülő adózás hatékonyságának növelése (amelynek célja legalább 100 millió EUR beszedése), átszervezésük után az állami vállalatoknak juttatott transzferek csökkentése (legalább 800 millió EUR összeggel), rászorultsági alapú munkanélküli ellátás bevezetése (amelynek célja 500 millió EUR összegű megtakarítás elérése), további bevételek beszedése a szerencsejátékok engedélyeztetéséből (legalább 225 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 400 millió EUR a jogdíjakból);
b)
az egyesüléssel és felvásárlással kapcsolatos adózási korlátok enyhítése;
c)
az export és import vámkezelési eljárásának egyszerűsítése;
d)
a strukturális és kohéziós alapok felhasználási arányának további növelése;
e)
a jobb szabályozásra vonatkozó ütemterv teljes végrehajtása az adminisztratív terhek 20 %-os csökkentése céljából (2008-hoz képest).
(7) Görögország 2011. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket:
a)
a (6) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;
b)
a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti stratégiai referenciakerethez kapcsolódó operatív programok valamennyi irányító hatósága és közbenső szerve tekintetében az irányítási kapacitás erősítése és ISO 9001:2008 (minőségbiztosítási rendszer) szerinti tanúsítás.
3. cikk
Görögország teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és annak indokolással ellátott kérésére késlekedés nélkül eljuttatja a Bizottságnak azokat az adatokat és dokumentumokat, amelyek e határozat betartásának nyomon követéséhez szükségesek.
4. cikk
(1) Görögország negyedévente jelentést terjeszt elő a Tanácsnak és a Bizottságnak az e határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentések részletes információt tartalmaznak a következőkről:
a)
az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítéséig végrehajtott konkrét intézkedések, ideértve azok számszerűsített költségvetési hatását;
b)
az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítése után végrehajtandó konkrét intézkedések, azok végrehajtásának ütemterve és ezek becsült költségvetési hatása;
c)
az állami költségvetés havi szintű végrehajtása;
d)
évközi adatok a társadalombiztosítási, az önkormányzati és költségvetési körön kívüli alapok költségvetésének végrehajtásáról;
e)
a kormány adósságkibocsátása és -visszafizetése,
f)
a közszférában tartósan és ideiglenesen foglalkoztatottak számának alakulása;
g)
kifizetésre váró kormányzati kiadások (felhalmozódott hátralék);
h)
az állami vállalatok és egyéb állami szervek pénzügyi helyzete.
(3) A Bizottság és a Tanács elemzi a jelentéseket azzal a céllal, hogy értékelje, Görögország megfelel-e a határozatnak. Ezen értékelésekkel összefüggésben a Bizottság jelezheti az e határozatban előírt, kiigazítási pálya betartása és a túlzott hiány orvoslása céljából szükséges intézkedéseket.
5. cikk
Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.
6. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 8-án.