KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 2. juli 2010
om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for visse produkter i børns sovemiljø i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF
(2010/376/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), særlig artikel 4, stk. 1, litra a), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det er i direktiv 2001/95/EF fastsat, at europæiske standardiseringsorganer fastlægger europæiske standarder. Disse standarder bør sikre, at produkter opfylder direktivets almindelige sikkerhedskrav.
(2)
I henhold til direktiv 2001/95/EF formodes et produkt at være sikkert med hensyn til de risici og risikokategorier, der er omfattet af nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder.
(3)
I 2006 bestilte Europa-Kommissionen en undersøgelse (2) med henblik på at vurdere sikkerheden i forbindelse med en række børneartikler, der ofte anvendes til spædbørn og småbørn fra 0 til 5 år. Undersøgelsen blev gennemført i samarbejde med nationale myndigheder, nationale standardiseringsorganer, forbrugerorganisationer, produktsikkerhedsorganisationer, erhvervsdrivende og prøvelaboratorier.
(4)
For disse produkter blev der i forbindelse med undersøgelsen udarbejdet statistikker om ulykker og skader i Unionen og på verdensplan, og der blev udført en fuldstændig risikovurdering på grundlag af de hyppigste risici og en vurdering af eksponeringsscenarier.
(5)
Fem typer produkter, der er vurderet i undersøgelsen, og som ofte findes i nyfødtes og småbørns sovemiljø, blev udvalgt med henblik på yderligere opfølgning. Det drejer sig om barnemadrasser, sengerande, barnesenge til ophængning, barnedyner og barnesoveposer.
(6)
Nyfødte sover i gennemsnit mindst 16 timer om dagen, og børn i 3-5 årsalderen sover 11-13 timer om dagen. Inklusive vågne perioder tilbringer spædbørn og småbørn mindst halvdelen af døgnet i et sovemiljø i løbet af deres første fem leveår. Da spædbørn ofte lades uden opsyn i deres sovemiljø i længere perioder i løbet af dagen og natten, skal produkter, der anvendes her, være sikre.
(7)
Mellem 2005 og 2007 skete der i EU 17 000 ulykker med børn fra 0 til 4 år, mens de lå i deres seng, viser tal fra den europæiske database over personskader (IDB) (3). I følge den amerikanske kommission for forbrugere og produktsikkerhed (Consumer Product Safety Commission - CPSC) er børnesenge og dertilhørende produkter skyld i flere dødsulykker blandt spædbørn end nogen andre børneartikler (4).
(8)
Nogle modeller af sengerande og barnesoveposer er blevet anmeldt gennem fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX), fordi de frembyder en risiko for kvælning, og de er derfor blevet trukket tilbage fra markedet eller tilbagekaldt. I 1992 anbefalede den franske forbrugersikkerhedskommission, at der blev truffet foranstaltninger til oplysning af forbrugerne om barnedyner og til forbedring af barnedyners sikkerhed på grund af risikoen for antændelighed, overophedning og kvælning (5). I 2002, 2007 og 2008 beordrede det amerikanske CPSC en række madrasmodeller til barnesenge tilbagekaldt som følge af klemrisiko og ubegrundede påstande (6).
(9)
Sengerande, madrasser og barnedyner kan, hvis de ikke er sikre eller leveres uden vigtige sikkerhedsadvarsler, øge forekomsten af vuggedød på grund af risikoen for overophedning og kvælning (7).
(10)
Samtidig viser forskning, at barnesoveposer kan have en beskyttende virkning mod vuggedød (8), da de gør det sværere for barnet at ligge på maven og forhindrer, at dets hoved og ansigt dækkes af sengetøjet, mens det sover. Hvis man af disse grunde skal råde til anvendelse af soveposer, er det nødvendigt at sikre, at de ikke frembyder andre risici som f.eks. risikoen for at blive kvalt i små dele og risikoen for at komme i klemme.
(11)
Der findes ingen europæiske standarder for de ovennævnte fem produkttyper. Det er derfor i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/95/EF nødvendigt at fastsætte særlige krav til standarder, som skal udarbejdes af standardiseringsorganerne, for at nedbringe risiciene i forbindelse med anvendelsen af disse produkter.
(12)
Disse standarder bør udarbejdes i henhold til proceduren i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (9). Referencen til den vedtagne standard bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/95/EF.
(13)
Når de relevante standarder foreligger, og forudsat at Europa-Kommissionen beslutter at offentliggøre referencen i Den Europæiske Unions Tidende i henhold til proceduren i artikel 4, stk. 2, i direktiv 2001/95/EF, formodes barnemadrasser, sengerande, barnesenge til ophængning, barnedyner og barnesoveposer, der er fremstillet i overensstemmelse med sådanne standarder, at opfylde det almindelige sikkerhedskrav i direktiv 2001/95/EF for så vidt angår de sikkerhedskrav, der er omfattet af den pågældende standard.
(14)
Denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 15 i direktiv 2001/95/EF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
- »barnemadras«: et produkt, der fungerer som underlag for nyfødte og børn, der sover i en barneseng. Den måler normalt 60 ×120 cm eller 70 × 140 cm og har en tykkelse på mellem 6 og 15 cm. Den kan også være sammenfoldelig.
- »sengerand«: polstret tilbehør til en barneseng, som fastgøres på indersiden af sengen, og som normalt anvendes til at forbedre barnets komfort. Den dækker mindst en af sengens sider.
- »barneseng til ophængning«: en barneseng eller en vugge ofte med en bøjelig eller anden plan overflade, der er ophængt med snore, stropper eller remme fra en eller flere kroge. Den anvendes til små børn, der ikke kan sidde på knæ eller sidde uden hjælp.
- »barnedyne«: en stofpose med blødt fyld, der anvendes i barnesengen for at forbedre komforten under søvn og forhindre hypotermi.
- »barnesovepose«: et kropslangt hylster med varmt for eller fyld, hvori barnet anbringes, og som er beregnet til at forhindre hypotermi og kvælning, mens barnet sover eller ligger i sengen.
Artikel 2
Krav
De i artikel 1 nævnte særlige sikkerhedskrav til produkterne, som de europæiske standarder skal opfylde i henhold til artikel 4 i direktiv 2001/95/EF, fastsættes i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juli 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. július 2.)
a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az újszülöttek és csecsemők alvókörnyezetében található egyes termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról
(2010/376/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
A 2001/95/EK irányelv értelmében az európai szabványokat európai szabványügyi testületek hozzák létre. E szabványok biztosítják, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv általános biztonsági előírásainak.
(2)
A 2001/95/EK irányelv értelmében egy terméket a nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak lehet tekinteni, ha az megfelel az európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak.
(3)
2006-ban az Európai Bizottság megbízást adott a 0-5 éves korú csecsemők és kisgyermekek gondozására általánosan használt, különböző csecsemő- és gyermekápolási cikkek biztonságát vizsgáló tanulmány (2) elkészítésére. A tanulmányt a nemzeti hatóságokkal, nemzeti szabványügyi testületekkel, fogyasztói szervezetekkel, termékbiztonsági szervezetekkel, gazdasági szereplőkkel és vizsgáló laboratóriumokkal együttműködve végezték.
(4)
A tanulmány e termékekre vonatkozóan tartalmazott mind az Unión belül, mind világszerte bekövetkezett balesetekről és sérülésekről készült statisztikákat, és a fő veszélyek azonosítása, valamint az expozíciós körülmények értékelése alapján teljes körű kockázatelemzést végzett.
(5)
A tanulmány által vizsgáltak közül öt olyan terméktípust azonosítottak a tanulmányt követő intézkedések számára, amelyek rendszeresen megtalálhatók az újszülöttek és kisgyermekek alvókörnyezetében. Ezek a következők: kiságymatracok, kiságyba való fejvédők, bébifüggőágyak, gyermekpaplanok és gyermekhálózsákok.
(6)
Az újszülöttek mindennap átlagosan legalább 16 órát töltenek alvással, a 3-5 éves korú gyermekek pedig még mindig 11-13 órát alszanak naponta. Az ébren töltött időszakokkal együtt a csecsemők és kisgyermekek minimum egy fél napot, vagy még annál is több időt töltenek az alvókörnyezetükben életük első öt éve alatt. Az alvókörnyezetben helyet kapó termékeknek biztonságosnak kell lenniük, mivel ez az a hely, ahol a csecsemőket és kisgyermekeket napközben és éjjel általában hosszabb időre felügyelet nélkül hagyják.
(7)
Az európai baleseti statisztikák adatbázisa (IDB) szerint 2005 és 2007 között az Európai Unióban 17 000 kiságyban történt baleset érte a 0-4 év közötti gyermekeket (3). Az Egyesült Államok Fogyasztói Termékbiztonsági Bizottsága (CPSC) szerint minden évben több csecsemő veszti életét kiságyakkal, illetve kiságyakhoz kapcsolódó termékekkel összefüggő balesetekben, mint bármely más csecsemő- és gyermekápolási cikknek köszönhetően (4).
(8)
Az európai gyors riasztórendszeren, a RAPEX-en keresztül a fulladás és a légutak elzáródásának veszélyét jelentették a fejvédők és bébihálózsákok bizonyos modelljei esetében, amelyeket ennek megfelelően kivontak a piaci forgalomból, illetve visszahívtak. 1992-ben a Francia Fogyasztóvédelmi Bizottság a fogyasztók tájékoztatását, valamint a gyermekpaplanok biztonságának növelését célzó intézkedéseket javasolt az utóbbiak tűzveszélyessége, az általuk előidézett túlzott testhőmérséklet-emelkedés és fulladásveszély miatt (5). 2002-ben, 2007-ben és 2008-ban az amerikai egyesült államokbeli CPSC elrendelte a kiságymatracok bizonyos modelljeinek visszahívását beszorulás veszélye, illetve megalapozatlan állítások miatt (6).
(9)
A nem biztonságos, illetve a szükséges biztonsági figyelmeztetések nélkül beszerezhető kiságyfejvédők, -matracok és gyermekpaplanok a fellépő testhőmérséklet-emelkedés és fulladás veszélye miatt megnövelhetik a hirtelen csecsemőhalál (SIDS) előfordulását (7).
(10)
Egy kutatás ugyanakkor úgy találta, hogy a gyermekhálózsákok védőhatást gyakorolhatnak a hirtelen csecsemőhalállal (SIDS) szemben (8), mivel csökkentik a hasra fordulás esélyét és meggátolják, hogy alvás közben az ágynemű az arcra, illetve a fejre kerüljön. Amennyiben ezen okok miatt ösztönözni kell a használatukat, akkor az olyan egyéb veszélyekkel szemben, mint a kis részek légutakban való elakadása, illetve a beszorulás, szükséges a biztonságukat biztosítani.
(11)
A fent említett öt terméktípusra nem létezik európai szabvány. Ezért annak érdekében, hogy felkérhessék a szabványügyi testületeket az ilyen termékek használatával összefüggő kockázatok csökkentését célzó szabványok létrehozatalára, szükség van különleges előírások meghatározására a 2001/95/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján.
(12)
E szabványok kidolgozását a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározott eljárásnak megfelelően kell elvégezni. Az elfogadott szabvány hivatkozási adatainak közzétételére a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül sor.
(13)
Amint rendelkezésre állnak a vonatkozó szabványok, és amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy e szabványok hivatkozási adatait a Hivatalos Lapban közzéteszi a 2001/95/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően, akkor az ilyen szabványoknak megfelelően legyártott kiságymatracokat, kiságyba való fejvédőket, bébifüggőágyakat, gyermekpaplanokat és gyermekhálózsákokat úgy kell tekinteni, mint amelyek a szabványok által szabályozott biztonsági követelményeket illetően megfelelnek a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági követelményeinek.
(14)
E határozat összhangban áll a 2001/95/EGK irányelv 15. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
- „kiságymatrac”: a kiságyban alvó újszülöttek, illetve gyermekek alátámasztását biztosító termék. A mérete általában 60 × 120 cm vagy 70 × 140 cm, és a vastagsága 6 és 15 cm között váltakozik. Lehet összecsukható is;
- „kiságyba való fejvédő”: a kiságyhoz készült kárpitozott tartozék, amelyet annak belső részéhez rögzítenek, általában a gyermek komfortérzetének növelése érdekében. A kiságynak legalább az egyik oldalát be tudja fedni;
- „bébifüggőágy”: olyan hajlékony vagy egyéb síkfelülettel rendelkező baba- vagy gyermekágy, amelyet egy vagy több rögzítési pontról függesztenek fel zsinór, heveder vagy szíj segítségével. Olyan fiatal babák lefektetésére alkalmazzák, akik még nem képesek segítség nélkül feltérdelni, illetve felülni;
- „gyerekpaplan”: az alvás közbeni komfortérzetet növelő és a test lehűlését megakadályozó, puha töltőanyagot tartalmazó szövetzsák kiságyban történő használatra;
- „gyermekhálózsák”: melegen bélelt vagy steppelt, testhosszúságú zsák, amelybe a csecsemőt helyezik, és úgy van megtervezve, hogy a kiságyban alvás, illetve fekvés közben megakadályozza a test lehűlését és a fulladást.
2. cikk
Előírások
A 2001/95/EK irányelv 4. cikke értelmében, az első cikkben említett termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő különleges biztonsági előírásokat e határozat melléklete tartalmazza.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 2-án.