RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 831/2011
af 16. august 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bariumcarbonat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1175/2005 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af bariumcarbonat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den endelige særlige toldsats varierede fra 6,3 EUR til 56,4 EUR pr. tons.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen i marts 2010 af en meddelelse om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af bariumcarbonat med oprindelse i Kina (3) modtog Kommissionen den 19. april 2010 en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(3)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (»ansøgeren«), der er den eneste producent af bariumcarbonat i Den Europæiske Union, og som tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af bariumcarbonat. Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.
(4)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelse«).
3. Undersøgelse
3.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(6)
Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som den vidste var berørt, og deres sammenslutninger, producenter i referencelandet samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelsen.
(8)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(9)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, der var anført i anmodningen, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang og sandsynligheden for fortsat dumping, jf. grundforordningens artikel 17.
(10)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. juli 2009 til 30. juni 2010.
(11)
Kommissionen modtog kun besvarelser fra tre virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina, og det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter.
(12)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(13)
Kommissionen modtog besvarelser af spørgeskemaet fra den ansøgende EU-producent og dennes forretningsmæssigt forbundne agent, ni brugere, fire importører, to eksportører/producenter i Kina og to producenter i eventuelle referencelande. En af de kinesiske eksporterende producenter, som indsendte en besvarelse i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, besluttede sig for ikke længere at samarbejde i forbindelse med proceduren.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat dumping og skade samt om EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Ansøgeren
-
Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Solvay Bario e Derivati SpA., Massa
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong Province
-
Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou Province
c)
Producenter i referencelandet (Indien)
-
Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad
d)
Importører
-
Norkem Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige
-
L'Aprochimide Srl, Muggio, Italien
e)
Brugere
-
Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Illmenau, Tyskland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er den samme som i den foregående undersøgelse og defineres som følger: bariumcarbonat med indhold af strontium på over 0,07 vægtprocent og med indhold af svovl på over 0,0015 vægtprocent, i form af pulver, presset granulat eller brændt granulat, med oprindelse i Kina og på indeværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2836 60 00.
(16)
Bariumcarbonat anvendes hovedsagelig i teglindustrien, keramikindustrien og til fremstilling af ferrit. Det blev tidligere anvendt til fremstilling af katodestrålerør til fjernsyn (CRT), men denne anvendelse forsvandt i Unionen, da de blev erstattet af LCD- og plasmaskærme.
2. Samme vare
(17)
Som i den oprindelige udløbsundersøgelse har denne procedure vist, at bariumcarbonat, der fremstilles i Kina og eksporteres til EU, samt bariumcarbonat, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Indien), og bariumcarbonat, der fremstilles og sælges i Unionen af ansøgeren, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
(18)
Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
1. Generelt
(20)
Af de 16 kendte kinesiske eksporterende producenter, som blev kontaktet, da udløbsundersøgelsen blev indledt, indsendte tre en besvarelse i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, men kun to samarbejdede fuldt ud med Kommissionen og besvarede alle spørgsmålene i spørgeskemaet.
2. Referenceland
(21)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(22)
USA blev anvendt som referenceland i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og foreslået i forbindelse med denne undersøgelse til fastsættelse af den normale værdi. Det blev dog anset for nødvendigt at efterprøve, om landet stadig var passende i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Der blev sendt breve til alle kendte producenter af bariumcarbonat i hele verden, dvs. i Brasilien, Indien, Japan og USA. Kommissionen modtog to svar, et fra en producent i USA og et fra en producent i Indien.
(23)
Efter en nærmere analyse af kriterier som den samlede produktion, antal producenter, konkurrence på markedet, den samlede import, antidumpingtold og told på både det amerikanske og det indiske hjemmemarked blev det besluttet at vælge Indien som referenceland. Valget af Indien, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev anset for mere passende end USA på grund af det større marked, de større importmængder og den større konkurrence på hjemmemarkedet for denne vare. Der blev ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser i den henseende fra interesserede parter. Den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev derfor fastsat på grundlag af data fra producenten i Indien.
3. Dumping af import i NUP
3.1. Normal værdi
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, hvorvidt salget af bariumcarbonat til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt i NUP, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af den pågældende vare til Unionen. Undersøgelsen viste, at salget ikke var repræsentativt, og derfor skulle den normale værdi fastsættes. Den normale værdi blev fastsat på grundlag af de samlede fremstillingsomkostninger plus virksomhedens salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel.
(25)
For den virksomhed, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet.
(26)
Det blev først konstateret, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det svarede til 5 % eller mere af den samlede salgsmængde af den pågældende vare, som blev eksporteret til Unionen. Den samarbejdsvillige indiske producents hjemmemarkedssalg blev betragtet som tilstrækkelig repræsentativt i NUP.
(27)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i Indien, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i NUP. Der foregik ikke fortjenstgivende salg af samme vare i NUP, og derfor skulle den normale værdi beregnes. Den normale værdi blev fastsat på grundlag af den berørte producents samlede fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af SA&G-omkostninger samt en rimelig fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). SA&G-omkostningerne og den fortjeneste, der blev lagt til fremstillingsomkostningerne for samme vare, var på linje med de beløb, der blev anvendt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, svarende til 10,6 % for SA&G-omkostningerne og 7,2 % for fortjenesten. Der blev ikke indgivet oplysninger, som viser, at disse beløb er urimelige, eller at den anvendte fortjeneste overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked.
3.2. Eksportpris
(28)
Hele eksportsalget til Unionen fra de berørte samarbejdsvillige eksporterende producenter fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, og eksportprisen blev derfor i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
3.3. Sammenligning
(29)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(30)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transportomkostninger og provision, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
3.4. Dumpingmargen
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning mellem et vejet gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled.
(32)
For den virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at virksomheden fortsatte med at dumpe på et endnu højere niveau.
(33)
For den virksomhed, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, viste sammenligningen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, at der fandt væsentlig dumping sted. Virksomheden tegner sig for 98 % af den eksport, der er genstand for resttold, og de resterende 2 % af de eksporterende producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med processen, kan ikke påvirke den konstaterede dumpingmargen. I betragtning af det manglende samarbejde anses de endvidere ikke for at kunne dumpe på et lavere niveau end den samarbejdsvillige virksomhed.
D. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
(34)
Det blev undersøgt, om det var sandsynligt, at dumping ville fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfaldt, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(35)
For så vidt angår sandsynligheden for fortsat dumping, blev udviklingen i produktionen og produktionskapaciteten i Kina undersøgt samt den sandsynlige udvikling i eksportsalget til Unionen og til andre markeder i tredjelande.
(36)
I henhold til den klagende er Kina langt den største producent af bariumcarbonat i verden. Endvidere er Kina også den største producent af baryt, som er det vigtigste råmateriale i forbindelse med produktionen af den pågældende vare. De to samarbejdsvillige virksomheder havde i sig selv en produktionskapacitet på 331 000 tons pr. år, svarende til ca. 3 gange EU-forbruget i NUP. Endvidere har de to virksomheder en samlet overskydende kapacitet på 34 000 tons, hvilket er nok til at dække halvdelen af EU-forbruget.
(37)
Tre af verdens største producenter af bariumcarbonat (USA, Indien og Brasilien) anvender på indeværende tidspunkt antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina. Det kan konkluderes, at i betragtning af den betydelige overskydende produktionskapacitet i Kina og praksis for dumping på mange markeder, vil yderligere mængder blive rettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(38)
På trods af de nuværende antidumpingforanstaltninger over for import fra Kina er det lykkedes de eksporterende producenter fra Kina at eksportere betydelige mængder til Unionen i NUP (til en gennemsnitspris på 251 EUR/t) og at øge deres markedsandel i Unionen, hvilket viser, at kinesiske eksportører fortsat er interesseret i EU-markedet.
(39)
Af de kinesiske eksportstatistikker fremgår det endnu tydeligere, at Unionen er et tiltrækkende marked for de kinesiske eksporterende producenter, da de opnåede nogle af de højeste eksportpriser (om end der var tale om dumpingpriser) ved eksport til Unionen. I henhold til de kinesiske eksportstatistikker lå den gennemsnitlige salgspris til Unionen i NUP på 269 USD ved levering frit om bord, mens den gennemsnitlige eksportpris til Indien var på 220 USD.
(40)
Selv om bariumcarbonats hovedanvendelse (fremstilling af CRT) er bortfaldet, er Kinas eksport i henhold til de kinesiske eksportstatistikker steget på verdensplan fra 130 000 tons i 2009 til 158 000 tons i 2010.
(41)
Hvis foranstaltningerne ophæves, forventes det, at Kinas eksport i betragtning af den store overskydende produktionskapacitet med stor sandsynlighed vil blive rettet mod Unionen. Denne konklusion underbygges af det forhold, at større markeder rundt omkring i verden, som f.eks. USA, Indien og Brasilien, beskyttes af høj antidumpingtold.
(42)
Importpriserne vil sandsynligvis fortsat være dumpingpriser, da der ikke er tegn på, at eksportørerne vil ændre deres prisadfærd, hvis foranstaltningerne ophæves.
(43)
Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.
E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(44)
Den eneste samarbejdsvillige EU-producent tegnede sig for 100 % af Unionens produktion af bariumcarbonat i NUP. Denne producent anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
Tabel 1
EU-forbruget
2007
2008
2009
NUP
Forbrug (tons)
123 354
104 037
62 637
76 560
Indeks
100
84
51
62
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og statistikker fra Eurostat.
(45)
EU-forbruget blev baseret på en kombination af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importmængden fra tredjelande ud fra oplysninger fra Eurostat.
(46)
På det grundlag og som vist i tabel 1 ovenfor faldt EU-forbruget væsentligt i den betragtede periode, dvs. med 38 %, hvilket hovedsagelig kan forklares med, at der ikke længere fremstilles CRT i Unionen.
2. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
Tabel 2
Import fra Kina, mængde, markedsandel og importpris
2007
2008
2009
NUP
Importmængde (tons)
76 306
64 573
37 341
48 720
Indeks
100
85
49
64
Markedsandel
61,9 %
62,1 %
59,6 %
63,6 %
Indeks
100
100
96
103
Cif-importpris EUR/tons
230
257
239
251
Indeks
100
112
104
109
Kilde: Eurostats statistikker.
(47)
I den betragtede periode faldt importmængden fra Kina med 36 %, mens forbruget i Unionen faldt med 38 %. Trods de gældende antidumpingforanstaltninger og det faldende forbrug steg den kinesiske markedsandel med tre procentpoint i den betragtede periode.
(48)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina steg med 9 % i den betragtede periode. Den største prisstigning fandt sted mellem 2007 og 2008, idet priserne faldt i 2009 for så at stige igen i NUP.
(49)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris ab fabrik blev sammenlignet med de gennemsnitlige kinesiske cif-importpriser ved Unionens grænse. Disse priser hidrørte fra tal fra Eurostat og omfattede omkostninger efter importen, told og antidumpingtold. Sammenligningen viste, at de kinesiske importpriser underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 37,9 % i NUP. Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de kinesiske importpriser ville have underbudt EU-erhvervsgrenens med 44,1 %, hvis der ikke var indført foranstaltninger.
3. Mængde og markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
(50)
Den samlede importerede mængde bariumcarbonat fra andre tredjelande end Kina var ubetydelig og tegnede sig for mindre end 1 % af EU-forbruget i den betragtede periode.
(51)
Det skal bemærkes, at priserne på import fra andre tredjelande ikke underbød EU-priserne i NUP.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(52)
Det skal bemærkes, at da EU-erhvervsgrenen kun består af en enkelt producent, skulle data vedrørende produktion, kapacitet og udnyttelse angives i form af indekserede tal.
Tabel 3
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks
2007
2008
2009
NUP
Produktion
100
79
36
47
Produktionskapacitet
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
100
79
36
47
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(53)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 53 % i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at EU-erhvervsgrenen har tilpasset sin produktionsmodel siden 2003, således at der i passende omfang tages højde for den nye markedssituation og det forhold, at der ikke længere fremstilles CRT i Unionen. Derfor er produktionskapaciteten reduceret med mere end 50 %, da den undersøgte vare nu fremstilles skiftevis med strontiumcarbonat på samme anlæg.
(54)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således på samme måde som produktionsmængderne.
4.2. Lagerbeholdninger
Tabel 4
Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
97
41
41
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(55)
Lagrene mindskedes med 59 % i den betragtede periode. Faldet skyldes mindre efterspørgsel og EU-erhvervsgrenens evne til at tilpasse sig til den nye markedssituation.
4.3. Salgsmængde og salgspriser
Tabel 5
Salgsmængder, salgsværdier og salgspris pr. enhed
2007
2008
2009
NUP
Salgsmængde (indeks)
100
84
53
59
Salgsværdi (indeks)
100
92
66
73
Salgspris pr. enhed (indeks)
100
109
124
123
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(56)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 41 % i den betragtede periode. Det største fald fandt sted i 2009 på grund af den generelle økonomiske nedgang. Derfor faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde forholdsvis mere end EU-forbruget i den samme periode. Salgsværdien faldt mindre markant end mængden, da det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge prisniveauet i den betragtede periode, hvor salgsprisen pr. enhed steg med 23 %.
4.4. Markedsandel og vækst
Tabel 6
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
100
105
95
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
(57)
EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med 5 % i 2009 for så at falde markant med 10 % i NUP. Det viser, at uden vækst på markedet kunne EU-erhvervsgrenen ikke bevare sin markedsandel.
4.5. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
87
55
57
Lønninger (EUR/arbejdstager; indeks)
100
108
106
113
Produktivitet (indeks)
100
91
65
82
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(58)
Beskæftigelsen faldt markant i den betragtede periode som følge af den økonomiske nedgang og den nye markedssituation. Gennemsnitslønningerne steg med 13 % som følge af den høje inflationsrate, som påvirkede lønreguleringen direkte. Produktiviteten faldt med 18 % i den samme periode som følge af faldet i produktionsmængden, som ikke kunne udlignes af nedgangen i antallet af beskæftigede.
4.6. Rentabilitet
Tabel 8
Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Indeks
-100
-192
-351
-206
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(59)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med mere end 106 % i den betragtede periode som følge af den økonomiske nedgang og det forhold, at der ikke længere anvendes CRT, hvilket både påvirkede salgsmængderne og produktionsomkostningerne. Erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode.
4.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
Tabel 9
Investeringer og investeringsafkast
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (indeks)
100
82
90
97
Investeringsafkast (indeks)
-100
-251
-506
-176
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(60)
Investeringerne forblev stabile i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenes investeringer blev udgiftsført det år, hvor de blev foretaget. Investeringsafkastet (fortjeneste udtrykt i procent af investeringerne pr. år) udviklede sig negativt i den betragtede periode på linje med rentabiliteten.
(61)
Intet i forbindelse med undersøgelsen tydede på, at EU-erhvervsgrenen havde større vanskeligheder med at rejse kapital. Det skal dog bemærkes, at investeringerne i den betragtede periode ikke var markante.
4.8. Likviditet
Tabel 10
Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Indeks
-100
-83
25
32
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(62)
Likviditeten blev markant forbedret i den betragtede periode som følge de reducerede lagerbeholdninger.
4.9. Dumpingmargenens størrelse
(63)
I NUP fortsatte den markante dumping til trods for de gældende foranstaltninger på et endnu højere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, både ud fra oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og Eurostat.
4.10. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(64)
Under de negative økonomiske forhold, som kan tilskrives den generelle økonomiske nedgang og det forhold, at en enkelt vigtig anvendelse forsvandt, formåede EU-erhvervsgrenen ikke at genrejse sig efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår salgsmængde, salgspris og rentabilitet. Det kunne endvidere konstateres, at dumpingen fortsatte i NUP.
4.11. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
Tabel 11
EU-erhvervsgrenens eksportmængde
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
86
45
66
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(65)
EU-erhvervsgrenens eksport af bariumcarbonat faldt med 34 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen kunne kun eksportere begrænsede mængder på grund af den skrappe konkurrence fra kinesisk eksport på ikke-EU-markeder. Faldet i eksportmængderne i den betragtede periode skyldes også den økonomiske nedgang.
4.12. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(66)
Mens alle de vigtigste skadesindikatorer, f.eks. salgsmængde, rentabilitet, produktion, beskæftigelse og produktivitet, udviste en negativ udvikling i den betragtede periode, havde antidumpingforanstaltningerne en afbødende indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(67)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens markedsandel, viser den svagt nedadgående tendens, at den kinesiske import til trods for de gældende foranstaltninger og et fald i forbruget på markedet ikke alene udelukkede andre lande fra markedet, men også øgede markedsandelen på EU-erhvervsgrenens bekostning.
(68)
På baggrund af den negative udvikling i de indikatorer, der vedrører EU-erhvervsgrenen, kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
G. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Resumé af analysen af sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skadevoldende dumping
(69)
Som bekendt er forbruget på EU-markedet faldet betydeligt siden den oprindelige undersøgelse, fordi CRT er forsvundet, og på grund af den økonomiske nedgang. Under disse omstændigheder er den kinesiske imports markedsandel steget med mere end 15 %, mens EU-erhvervsgrenens og tredjelandeimportens andel er faldet betydeligt. Heraf fremgår det, at de kinesiske eksporterende producenter til trods for de gældende foranstaltninger og nedgangen i EU-forbruget fortsat var interesseret i EU-markedet og kunne udelukke tredjelande fra EU-markedet.
(70)
Som bekendt blev de eksporterende producenter i Kina også ved med at dumpe og underbyde EU-erhvervsgrenens priser i meget stort omfang i NUP. På grundlag heraf er der ingen grund til at tro, at kineserne ikke fortsat vil dumpe og underbyde EU-erhvervsgrenens priser i fremtiden.
(71)
Undersøgelsen viste, at de kinesiske eksporterende producenter havde en betydelig overskydende kapacitet i NUP, dvs. på omkring 280 000 tons. Det svarer til mere end tre gange EU-markedets størrelse i NUP. Til trods for den forventede stigning i efterspørgslen i Kina, regnes der fortsat med en meget betydelig overskydende kapacitet i de kommende år.
(72)
EU-markedet er hoveddestinationen for Kinas eksport. Andre store eksportmarkeder, f.eks. USA og Indien, har truffet omfattende (5) antidumpingforanstaltninger over for bariumcarbonat med oprindelse i Kina. Det er derfor nærmest umuligt for kinesisk eksport at få adgang til disse markeder. I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters interesse for EU-markedet, forventes det, at en stor eksportmængde vil skylle ind over EU-markedet med et stort samlet pristryk til følge, hvis foranstaltningerne ophæves.
2. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat skade
(73)
På grundlag af ovenstående fastslås det, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil dumpingimporten fra Kina til Unionen sandsynligvis vokse betydeligt med pristryk til følge. En sådan situation ville sandsynligvis føre til, at EU-erhvervsgrenen forsvinder på mellemlang sigt, dels fordi de reducerede salgsmængder ville forhindre EU-erhvervsgrenen i at sprede de faste omkostninger tilstrækkeligt, dels fordi erhvervsgrenen ikke ville kunne nå op på et tilstrækkeligt højt prisniveau. Den fortsatte skade forværredes i den betragtede periode som følge af den økonomiske nedgang og det forhold, at en vigtig anvendelse forsvandt.
3. Udviklingen efter NUP
(74)
Selv om Kinas importpriser steg med 17,8 % fra udgangen af NUP til februar 2011, mens EU-erhvervsgrenens salgspriser kun steg med ca. 7 % i den samme periode, underbød den kinesiske import fortsat EU-priserne med mere end 15 % efter NUP.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(75)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. hos EU-erhvervsgrenen, importørerne og brugerne af den pågældende vare.
(76)
Da denne undersøgelse er en udløbsundersøgelse, kræves der en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og en vurdering af enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de aktuelle antidumpingforanstaltninger.
(77)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for ovenstående konklusioner om sandsynligheden for fortsat dumping og fortsat skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(78)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen er meget omkostningseffektiv. Den reducerede faktisk antallet af beskæftigede og ændrede produktionsmodellen for at tilpasse sig til den nye markedssituation og sikre anlæggets bæredygtighed, hvor der nu som anført i betragtning 53 skiftevis fremstilles bariumcarbonat og strontiumcarbonat. Selv om foranstaltningerne ikke har bidraget til at forbedre EU-erhvervsgrenens finansielle situation, har de dog haft en afbødende virkning. Uden foranstaltninger ville EU-markedet sandsynligvis være blevet oversvømmet af lavprisimport med oprindelse i Kina, og EU-erhvervsgrenen ville have været tvunget til at lukke ned.
(79)
Som nævnt ovenfor er EU-erhvervsgrenens produktionsmodel baseret på to produkter, som er indbyrdes afhængige; dvs. det er nødvendigt med tilstrækkelige salgsmængder for begge produkter for at kunne sprede de faste omkostninger. Hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, vil den forventede øgede dumpingmængde føre til en væsentlig reduktion af bariumcarbonat-aktiviteterne, som i sig selv vil gøre strontiumcarbonat-aktiviteterne mindre rentable og i sidste ende føre til nedlægning af hele anlægget.
(80)
På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at det er i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne mod dumpingimport fra Kina opretholdes.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(81)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Den modtog svar fra fire ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. To af importørerne beskæftigede sig med fremstilling af »slurry«, en opløsning, som er består af bariumcarbonat, tilsætningsstoffer og vand, og som er beregnet til teglindustrien.
(82)
Ifølge importørerne havde antidumpingtolden ført til en prisstigning på det tidspunkt, hvor den blev indført. I den forbindelse skal det bemærkes, at en sådan forskel ikke længere var mærkbar, for eksportpriserne til Unionen viste sig sammenlignet med gennemsnitspriserne til alle ikke-EU-markeder at befinde sig på lignende niveauer som i NUP (6).
(83)
Importørerne bemærkede også, at der ikke var mangel på bariumcarbonat på EU-markedet, selv om de havde stadigt vanskeligere ved at fremskaffe bariumcarbonat fra Kina på grund af den øgede indenlandske efterspørgsel. Importstatistikkerne viser dog ikke et fald i eksportmængderne af den pågældende vare til Unionen i eller efter NUP. Det bekræftes også af undersøgelsesresultaterne vedrørende overskydende kapacitet i betragtning 71.
(84)
Det kunne også konstateres, at de gældende foranstaltninger ikke havde en negativ indvirkning på importørernes finansielle situation.
(85)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde en væsentlig negativ indvirkning på deres finansielle situation, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville få en urimelig indvirkning på importørerne.
4. Brugernes interesser
(86)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte brugere. Den modtog svar fra ni brugere af den pågældende vare. Som anført i betragtning 16 anvendes bariumcarbonat i Unionen hovedsagelig i teglindustrien, keramikindustrien og til fremstilling af ferrit.
(87)
En af brugerne fremførte, at foranstaltningerne eller en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville være i brugernes interesse, men fremlagde ikke dokumentation for påstanden. Ingen af de andre brugere, som besvarede spørgeskemaet, anførte, at foranstaltningerne havde en væsentlig indvirkning på deres aktiviteter, og at de burde ophæves.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(88)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at forlænge de gældende antidumpingforanstaltninger.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(89)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at foranstaltningerne opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger og krav i forbindelse med ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev ikke fremsat bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger.
(90)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af bariumcarbonat med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1175/2005, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bariumcarbonat, med indhold af strontium på over 0,07 vægtprocent og med indhold af svovl på over 0,0015 vægtprocent, i form af pulver, presset granulat eller brændt granulat, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2836 60 00 (Taric-kode 2836600010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold svarer til et fast beløb, som angivet nedenfor, for varer, der fremstilles af følgende producenter:
Virksomhed
Toldsats
(EUR/t)
Taric-tillægskode
Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, Kina
6,3
A606
Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, Kina
8,1
A607
Alle andre virksomheder
56,4
A999
3. I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en toldkodeks (7), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på fem år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.
A TANÁCS 831/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. augusztus 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó bárium-karbonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) („alaprendelet”) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság („Bizottság”) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Az 1175/2005/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból („Kína”) származó bárium-karbonát behozatalára. A végleges specifikus vám mértéke 6,3-56,4 EUR/tonna között mozog.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló, 2010. márciusi értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 19-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.
(3)
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet a bárium-karbonát Európai Unión belüli egyedüli gyártója, a Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG („kérelmező”) nyújtotta be, melynek termelése az uniós bárium-karbonát-gyártás 100 %-át teszi ki. A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
(4)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítést (4) („a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés ”).
3. Vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra vonatkozott („a felülvizsgálati időszak”).
(6)
A károkozás folytatódásának valószínűségével kapcsolatos értékeléshez releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott („a figyelembe vett időszak”).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, az analóg országbeli gyártókat, valamint a kínai hatóságokat.
(8)
A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
(9)
Tekintettel a kérelemben felsorolt kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben mintavételről rendelkeztek a dömping, valamint a dömping ismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően.
(10)
Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltassanak alapvető információkat az érintett termékre vonatkozóan a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.
(11)
A Bizottság csak három kínai vállalattól, illetve vállalatcsoporttól kapott választ, így az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében.
(12)
A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek küldött kérdőívet, valamint azoknak is, akik a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet igényeltek.
(13)
A kérelmező és a vele kapcsolatban álló ügynök, kilenc felhasználó, négy importőr, két kínai exportőr gyártó, valamint a lehetséges analóg országokból két gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. A mintavételi eljárás keretében választ adó kínai exportáló gyártók egyike úgy döntött, hogy a továbbiakban nem működik együtt az eljárásban.
(14)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott a dömping és a kár folytatódása valószínűségének és az uniós érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Kérelmező
-
Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Solvay Bario e Derivati SpA., Massa
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong megye
-
Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou megye
c)
Az analóg országbeli (India) gyártó
-
Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad
d)
Importőrök
-
Norkem Limited, Knutsford, Egyesült Királyság
-
L’Aprochimide Srl, Muggio, Olaszország
e)
Felhasználók
-
Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Ilmenau, Németország
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
Az érintett termék megegyezik az előző vizsgálatban érintett termékkel, melynek meghatározása a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód alá besorolt, 0,07 tömegszázaléknál nagyobb stronciumtartalmú és 0,0015 tömegszázaléknál nagyobb kéntartalmú bárium-karbonát, por, préselt granulátum vagy kalcinált granulátum formájában.
(16)
A bárium-karbonátot elsősorban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban használják. Korábban a katódsugaras televíziók (CRT) gyártásához használták, de ezek a készülékek eltűntek az Unióból, és helyükbe az LCD- és plazmatelevíziók léptek.
2. Hasonló termék
(17)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan ez a vizsgálat is kimutatta, hogy a Kínában előállított és az Unióba exportált bárium-karbonát, valamint az analóg országban (India) előállított és annak belföldi piacán értékesített bárium-karbonát, továbbá a kérelmező által az Unióban előállított és ott értékesített bárium-karbonát alapvető fizikai és vegyi tulajdonságai, valamint alapvető felhasználása megegyeznek.
(18)
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. DÖMPING
(19)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vezet-e.
1. Általános háttér
(20)
A 16 ismert kínai exportáló gyártóból - akikkel a Bizottság felvette a kapcsolatot a hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor - három válaszolt a mintavételre, de csak ketten működtek együtt teljes mértékben a Bizottsággal a kérdőív maradéktalan kitöltésével.
2. Analóg ország
(21)
Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország („analóg ország”) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.
(22)
Az eredeti vizsgálat során az Amerikai Egyesült Államok volt az analóg ország, és a jelenlegi vizsgálatban is ezt az országot javasolták figyelembe venni a rendes érték megállapításához. Szükségesnek tűnt azonban ellenőrizni, hogy az említett ország még mindig alkalmas-e a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálat céljaira. A bárium-karbonát valamennyi ismert nemzetközi előállítójának levelet küldött a Bizottság: Brazíliába, Indiába, Japánba és az USA-ba. Két válasz érkezett: egy USA-beli és egy indiai gyártótól.
(23)
Az olyan kritériumok körültekintő elemzését követően, mint az össztermelés, a gyártók száma, a piaci verseny, a teljes behozatal, a dömpingellenes vámok és a vámtételek az amerikai és az indiai belföldi piacon, India analóg országként való kiválasztása mellett döntöttek. A kiválasztásnál - az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően - Indiát az USA-hoz képest alkalmasabbnak tartották a piac nagyobb mérete, a jelentősebb importvolumenek, valamint a belföldi piacon az adott termékre vonatkozó erősebb verseny miatt. Erre vonatkozóan egyetlen érdekelt féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Ennek eredményeképpen a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket az indiai gyártó által szolgáltatott adatok alapján állapították meg.
3. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.1. Rendes érték
(24)
Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy a bárium-karbonát független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a felülvizsgálati időszakban, vagyis az ilyen eladások összvolumene elérte-e az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítéseinek legalább 5 %-át. A vizsgálat rámutatott, hogy ezek az értékesítések nem voltak reprezentatívak, és emiatt a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes értéket az előállítás összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit („SGA-költségek”), valamint a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítései során elért nyereséget.
(25)
Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(26)
Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e a hasonló termék független vevőknek történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át. Az indiai együttműködő gyártó felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak tekintették.
(27)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósultnak tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az indiai piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. Mivel a felülvizsgálati időszakban nem volt nyereséges a hasonló termék értékesítése, számtanilag képzett rendes értéket kellett alkalmazni. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően számították ki az érintett gyártónál felmerült előállítási összköltséghez hozzáadva az SGA- költségeket), valamint a nyereség ésszerű összegét. Az SGA-költségek és a hasonló termék előállítási költségeihez hozzáadott nyereség összhangban volt az eredeti vizsgálatban szereplő összegekkel; az SGA-költségek esetében elérte a 10,6 %-ot, a nyereség esetében pedig a 7,2 %-ot. Nem érkeztek olyan információk, melyek arra utaltak volna, hogy ezek az összegek nem ésszerűek, vagy hogy a nyereség szintje meghaladja más exportőrök vagy gyártók által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország belföldi piacán általában elért nyereséget.
3.2. Exportár
(28)
Az együttműködő exportáló gyártók minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül az Unión belüli független vevők részére történt, és ezért az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
3.3. Összehasonlítás
(29)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(30)
A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással és a jutalékokkal kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
3.4. Dömpingkülönbözet
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlaggal számított rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott átlaggal számított exportárai közötti összehasonlítás alapján történt.
(32)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat még nagyobb mértékben folytatta a dömpinget.
(33)
Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban nem részesült vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint végzett összehasonlítás jelentős dömpinget mutatott. E vállalat a maradványvám-köteles export 98 %-át képviseli, az eljárásban együtt nem működő exportáló gyártók fennmaradó 2 %-a pedig nem tudja befolyásolni a megállapított dömpingkülönbözetet. Ezenkívül, mivel nem működtek együtt, nem dömpingelhetnek alacsonyabb szinten, mint az együttműködő vállalat.
D. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(34)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták annak valószínűségét, hogy a dömping folytatódna-e az intézkedések hatályvesztése esetén.
(35)
A dömping folytatódásának valószínűségét illetően megvizsgálták a kínai gyártás és a termelési kapacitás fejlődését, valamint az Unióba és más harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítések valószínűsíthető alakulását.
(36)
A panasz szerint Kína a bárium-karbonát legnagyobb előállítója nemzetközi viszonylatban. Ezenkívül Kína az érintett termék előállítása legfontosabb alapanyagának számító barit legnagyobb gyártója. A két együttműködő vállalat termelési kapacitása évente 331 000 tonna, ami háromszorosa a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásnak. Ezenkívül e két vállalat 34 000 tonna kihasználatlan összkapacitással rendelkezik, ami elegendő az uniós felhasználás felének biztosításához.
(37)
Jelenleg a bárium-karbonát három legfontosabb nemzetközi előállítója (USA, India és Brazília) dömpingellenes intézkedéseket rendelt el az érintett termék Kínából történő behozatalára. Megállapítható, hogy tekintettel Kína jelentős kihasználatlan termelési kapacitására, valamint a dömping meglétére számos piacon, az intézkedések hatályvesztése esetén további mennyiségek érkeznének az uniós piacra.
(38)
Annak ellenére, hogy dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a kínai importtal szemben, a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségeket voltak képesek exportálni az Unióba a felülvizsgálati időszakban (251 EUR/tonna átlagáron), és növelni tudták az EU-n belüli piaci részesedésüket. Mindez a kínai exportőrök uniós piac iránti változatlan érdeklődését jelzi.
(39)
A kínai exportstatisztikák alapján még inkább nyilvánvaló, hogy az Unió vonzó piac a kínai exportáló gyártók számára, mivel azok jórészt az Unióba irányuló export során érték el a legmagasabb (bár dömpingelt) exportárakat. A kínai exportstatisztikák szerint az Unió esetében alkalmazott átlagos eladási ár a felülvizsgálati időszakban 269 USD FOB volt, míg az India esetében alkalmazott átlagos exportár 220 USD volt.
(40)
A kínai exportstatisztikákból kitűnik, hogy a bárium-karbonát fő alkalmazásának (katódsugaras televíziók gyártása) megszűnése ellenére a kínai export világszerte növekedett: a 2009. évi 130 000 tonnáról 2010-ben 158 000 tonnára nőtt.
(41)
Az intézkedések hatályvesztése esetén várható, hogy tekintettel Kína számottevő kihasználatlan termelési kapacitására, a kínai export valószínűleg az Unió felé fog irányulni. Az, hogy a legnagyobb nemzetközi piacokat - mint az USA, India és Brazília - magas dömpingellenes vámokkal védik, alátámasztja ezt a következtetést.
(42)
Ezek az importárak valószínűleg továbbra is dömpingárak lesznek, mivel semmi nem utal arra, hogy az exportőrök megváltoztatnák árképzési magatartásukat, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(43)
Ebből az következik, hogy valószínűsíthető a dömping folytatódása.
E. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(44)
Az egyetlen együttműködő uniós gyártó a bárium-karbonát uniós gyártásának 100 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében úgy tekinthető, hogy ez a gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
F. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós felhasználás
1. táblázat
Uniós felhasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonnában)
123 354
104 037
62 637
76 560
Index
100
84
51
62
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok és Eurostat-statisztikák
(45)
Az uniós felhasználás alapja az uniós gazdasági ágazatnak az Unióra vonatkozó kombinált értékesítési volumene és a harmadik országokból származó import volumene volt, Eurostat-adatokra támaszkodva.
(46)
Ennek alapján és az 1. táblázat szerint az uniós felhasználás jelentősen, vagyis 38 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, aminek fő oka a CRT-gyártás megszűnése az Unióban.
2. A Kínából érkező import volumene, piaci részesedése és az importárak
2. táblázat
A Kínából származó import volumene, piaci részesedése és az importárak
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Importvolumen (tonna)
76 306
64 573
37 341
48 720
Index
100
85
49
64
Piaci részesedés
61,9 %
62,1 %
59,6 %
63,6 %
Index
100
100
96
103
CIF-importár EUR/tonna
230
257
239
251
Index
100
112
104
109
Forrás: Eurostat statisztikák
(47)
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import volumene 36 %-kal, az uniós felhasználás pedig 38 %-kal csökkent. A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, valamint a csökkenő felhasználás ellenére Kína piaci részesedése három százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban.
(48)
A Kínából származó import átlagárai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal emelkedtek. A legnagyobb áremelkedés 2007 és 2008 között történt, ezt követően az árak 2009-ben visszaestek, a felülvizsgálati időszakban viszont újra emelkedtek.
(49)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártelepi árát az uniós határparitáson számított átlagos kínai CIF-importárakkal hasonlították össze. Ezek az árak az Eurostat-számadatokból származtak, és tartalmazták a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kínai importárak 37,9 %-kal az uniós gazdasági ágazat eladási ára alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy ha az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a kínai importárak 44,1 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak volna.
3. Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok volumene és piaci részesedése
(50)
A bárium-karbonát Kínán kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalának összvolumene jelentéktelen volt, a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-át képviselte.
(51)
Megjegyzendő, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal esetében alkalmazott importárak nem kínáltak az uniós árak alá a felülvizsgálati időszakban.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(52)
Megjegyzendő, hogy mivel az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, a termelésre, kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat indexálva kell feltüntetni.
3. táblázat
Uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
Index
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelés
100
79
36
47
Termelési kapacitás
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
100
79
36
47
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(53)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 53 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat 2003 óta kiigazítja termelési modelljét az új piaci helyzethez való megfelelő alkalmazkodás érdekében, a CRT-televíziók Unión belüli gyártásának megszűnése miatt. Következésképpen a termelési kapacitás több mint 50 %-kal csökkent, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket most felváltva állítják elő a stroncium-karbonáttal, ugyanazon berendezés felhasználásával.
(54)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása változatlan maradt. Így a kapacitáskihasználás a termelési volumenekhez hasonlóan alakult.
4.2. Raktárkészletek
4. táblázat
Raktárkészletek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
100
97
41
41
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(55)
A figyelembe vett időszakban a raktárkészletek 59 %-kal csökkentek. E csökkenés oka a kereslet visszaesése és az uniós gazdasági ágazatnak az új piaci helyzethez való alkalmazkodási képessége.
4.3. Értékesítési volumen és eladási árak
5. táblázat
Értékesítési volumenek, értékek és eladási egységár
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen (index)
100
84
53
59
Értékesítés értéke (index)
100
92
66
73
Eladási egységár (index)
100
109
124
123
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(56)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 41 %-kal csökkent. A legnagyobb csökkenés 2009-ben, az általános gazdasági visszaesés miatt következett be. Így az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene ugyanazon időszak alatt arányosan jobban csökkent, mint az uniós felhasználás. Az értékesítés értéke kisebb mértékben csökkent, mint az értékesítések volumene, mivel az uniós gazdasági ágazat növelni tudta árszintjét a figyelembe vett időszakban, melynek folyamán az eladási egységárak 23 %-kal növekedtek.
4.4. Piaci részesedés és növekedés
6. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
100
100
105
95
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok, kiigazított Eurostat-statisztikák
(57)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5 %-kal növekedett 2009-ben, mielőtt jelentősen, 10 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez azt jelzi, hogy piaci növekedés hiányában az uniós gazdasági ágazat nem tudta megtartani piaci részesedését.
4.5. Foglalkoztatás, bérek és termelékenység
7. táblázat
Foglalkoztatás, bérek és termelékenység
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (index)
100
87
55
57
Bérek (EUR/alkalmazott; index)
100
108
106
113
Termelékenység (index)
100
91
65
82
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(58)
A foglalkoztatás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és az új piaci helyzet miatt. Az átlagbérek 13 %-kal emelkedtek a magas inflációs ráta miatt, ami közvetlen hatással volt a fizetések indexálására. A termelékenység 18 %-kal visszaesett ugyanezen időszak alatt amiatt, hogy a termelési volumen csökkent, amit nem lehetett ellensúlyozni létszámcsökkentéssel.
4.6. Nyereségesség
8. táblázat
Nyereségesség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
-100
-192
-351
-206
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(59)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége több mint 106 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és a CRT-televíziók gyártásának megszűnése miatt. Mindkét tényező hatást gyakorolt az értékesítési volumenekre és az előállítási költségekre. A gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteséges volt.
4.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
9. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Beruházás (index)
100
82
90
97
Beruházás megtérülése (index)
-100
-251
-506
-176
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(60)
A figyelembe vett időszakban a beruházások állandóak maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásait a végrehajtásuk évében számolták el. A beruházások megtérülése (éves nyereség a beruházások százalékában kifejezve) negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, akárcsak a nyereségesség.
(61)
A vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékokat, melyek arra utalnának, hogy az uniós gazdasági ágazatnak jelentős problémái lettek volna a tőkebevonási képességgel. Megjegyzendő azonban, hogy a figyelembe vett időszakban történt beruházások nem voltak számottevőek.
4.8. Pénzforgalom
10. táblázat
Pénzforgalom
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
-100
-83
25
32
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(62)
A pénzforgalom jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban a raktárkészletek mennyiségének csökkenése miatt.
4.9. A dömpingkülönbözet nagysága
(63)
Az együttműködő exportáló gyártóktól és az EUROSTAT-tól származó adatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős dömping, sőt, az eredeti vizsgálatban megállapítottakhoz képest még nagyobb mértékben.
4.10. A korábbi dömping hatásait követő fellendülés
(64)
Az általános gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése miatti kedvezőtlen gazdasági környezetben az uniós gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping hatásaiból, különös tekintettel az értékesítési volumenre, az eladási árra és a nyereségességre. Ezenkívül megállapították, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszakban.
4.11. Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége
11. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
100
86
45
66
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok
(65)
Az uniós gazdasági ágazat bárium-karbonát termelése 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat csupán korlátozott mennyiségben tudott exportálni a kínai exportőrök részéről az Unión kívüli piacokon mutatkozó erős verseny miatt. A figyelembe vett időszakban az exportvolumen csökkenése a gazdasági visszaesésre is visszavezethető.
4.12. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(66)
Míg valamennyi fő kármutató - az értékesítési volumen, a nyereségesség, a termelés, a foglalkoztatás és a termelékenység - kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban, a dömpingellenes intézkedések enyhítően hatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(67)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését illetően az enyhén csökkenő tendencia azt mutatja, hogy a meglévő intézkedések ellenére és figyelembe véve a piaci felhasználás csökkenését, a kínai import amellett, hogy kizárt más országokat a piacról, növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.
(68)
Következésképpen, tekintettel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvezőtlen alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Emiatt megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár folytatódása az intézkedések hatályvesztése esetén.
G. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A dömping folytatódásának és káros dömping megismétlődésének valószínűségéről szóló elemzés összefoglalása
(69)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós piacon a felhasználás jelentősen csökkent az eredeti vizsgálat óta a CRT-gyártás megszűnése és a gazdasági visszaesés miatt. Ilyen körülmények között a kínai import piaci részesedése több mint 15 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és a harmadik országokból származó import jelentősen csökkent. Ez azt mutatja, hogy a hatályban lévő intézkedések és a csökkenő uniós felhasználás ellenére a kínai exportáló gyártók folyamatosan érdeklődést mutattak az uniós piac iránt, és képesek voltak harmadik országokat kizárni az uniós piacról.
(70)
Arra is emlékeztetni kell, hogy a kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős mértékben dömpingeltek és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. Ennek alapján nincs ok azt feltételezni, hogy a kínai vállalatok a jövőben nem folytatják a dömpinget és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálást.
(71)
A vizsgálat rámutatott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős - körülbelül 280 000 tonna - kihasználatlan kapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez az uniós piac méretének több mint háromszorosát tette ki a felülvizsgálati időszakban. A várható kínai keresletnövekedés ellenére a felesleges kapacitás várhatóan az elkövetkező években is fennmarad és igen számottevő lesz.
(72)
Az uniós piac a kínai export elsődleges rendeltetési helye. A többi fontos exportpiac - mint az USA és India - magas (5) dömpingellenes vámokat vezetett be a Kínából származó bárium-karbonátra. Így e piacok gyakorlatilag elérhetetlenek a kínai export számára. Figyelemmel a kínai exportáló gyártók uniós piac iránti érdeklődésére, az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan tekintélyes volumenű export irányulna az uniós piacra, ami általánosságban erőteljesen lenyomná az árakat.
2. Következtetés a kár folytatódásának valószínűségéről
(73)
A fentiek alapján az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a Kínából származó és az Unióba irányuló dömpingelt import jelentős növekedése, ami lenyomná az árakat. Ez a helyzet középtávon az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne, mivel az értékesítési volumenek csökkenése nem tenné lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára az állandó költségek megfelelő csökkentését és a szükséges árszintek elérését. A kár folytatódását még problematikusabbá tette a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése.
3. A felülvizsgálati időszak utáni fejlemények
(74)
Bár a kínai importárak 17,8 %-kal emelkedtek a felülvizsgálati időszak végétől 2011. februárig - míg az uniós gazdasági ágazat eladási árai csupán 7 %-kal emelkedtek ugyanezen időszak alatt -, a kínai import továbbra is több mint 15 %-kal az uniós árak alá kínált a felülvizsgálati időszakot követően.
H. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(75)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekeivel ellentétes lenne-e. Az uniós érdek meghatározása a különböző érdekek - pl. az uniós gazdasági ágazat és az importőrök érdekei, valamint az érintett termék felhasználóinak az érdekei - értékelésén alapult.
(76)
Mivel a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, elemezni kell azt a helyzetet, melyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, és értékelni kell a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt, indokolatlanul kedvezőtlen hatásokat is.
(77)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, melyből arra lehetne következtetni, hogy ebben a konkrét esetben nem szolgálja az uniós érdeket az intézkedések fenntartása, azon fenti következtetés ellenére, hogy valószínűsíthető a dömping és a kár folytatódása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdekei
(78)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon költséghatékonyan működött. Létszámcsökkentést hajtott végre és megváltoztatta a termelési modelleket az új piaci helyzethez való alkalmazkodás, valamint azon üzem fenntarthatóságának biztosítása érdekében, melyben - az (53) preambulumbekezdésben jelzettek szerint - felváltva bárium-karbonátot és stroncium-karbonátot állítanak elő. Bár az intézkedések nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javulásához, enyhítették azt. Az intézkedések bevezetése nélkül az uniós piacot valószínűleg Kínából érkező, alacsony árakat alkalmazó import árasztotta volna el, és az uniós gazdasági ágazat megszűnt volna.
(79)
A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési modellje két, egymástól függő terméken alapul, vagyis mindkét termék esetében elegendő értékesítési volumenre van szükség az állandó költségek csökkentéséhez. Az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt behozatalok volumenének várható növekedése a báriumkarbonát- előállítás jelentős csökkenését fogja eredményezni, ami a stronciumkarbonát-előállítás nyereségességét csökkenti, és esetleg az egész üzem bezárásához vezet.
(80)
A fentiek alapján megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll a Kínából származó dömpingelt importtal szembeni intézkedések fenntartása.
3. A független importőrök érdekei
(81)
A Bizottság minden ismert független importőrnek küldött kérdőíveket. Négy független importőrtől érkezett válasz. Ezen importőrök közül ketten a téglaiparban felhasználandó szuszpenzió - bárium-karbonátból, adalékanyagokból és vízből álló oldat - gyártásával foglalkoztak.
(82)
Az importőrök jelezték, hogy a dömpingellenes vámok kivetése a kivetés időpontjában növelte az árakat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy ilyen különbség nem volt megfigyelhető többé, mivel az Unióra alkalmazott exportárak az összes Unión kívüli piac esetében alkalmazott átlagárakhoz képest hasonló szinten voltak mint a felülvizsgálati időszakban (6).
(83)
Az importőrök jelezték továbbá, hogy nem volt hiány bárium-karbonátból az uniós piacon, még ha növekvő nehézségekbe ütközött is a bárium-karbonát Kínából való beszerzése a megnövekedett belföldi kereslet miatt. Az importstatisztikák azonban nem jelezték az érintett termék Unióba irányuló exportvolumenének a felülvizsgálati időszak alatti vagy utáni csökkenését. Ezt megerősítik a létszámra vonatkozó, a (71) preambulumbekezdésben található megállapítások is.
(84)
Az is megállapításra került, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakoroltak semmilyen negatív hatást az importőrök pénzügyi helyzetére.
(85)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.
4. A felhasználók érdekei
(86)
A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőíveket. Az érintett termék kilenc felhasználójától érkeztek válaszok. A (16) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a bárium-karbonát legnagyobb ipari felhasználói az Unióban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban tevékenykedtek.
(87)
Az egyik felhasználó azt állította, hogy az intézkedések megléte vagy fenntartása nem áll a felhasználók érdekében, bár állítását nem támasztotta alá tényekkel. A kérdőívre választ adó többi felhasználó közül egyik sem jelezte, hogy az intézkedések jelentős hatással lettek volna üzleti tevékenységükre, és hogy az intézkedéseket meg kellene szüntetni.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(88)
A fentiekre való tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nincs kényszerítő indok a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(89)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az intézkedések fenntartását szándékozták javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, melyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. A nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek észrevételek.
(90)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó, az 1175/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód (TARIC-kód: 2836600010) alá besorolt 0,07 tömegszázaléknál nagyobb stronciumtartalmú és 0,0015 tömegszázaléknál nagyobb kéntartalmú - por, préselt granulátum vagy kalcinált granulátum formájában - bárium-karbonát behozatalára.
(2) A végleges dömpingellenes vám összegének rögzített összegnek kell lennie az alábbiakban meghatározottak szerint, a következő gyártók által előállított termékekre vonatkozóan:
Vállalat
Vámtétel
(EUR/t)
TARIC-kiegészítő kód
Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei megye, Kína
6,3
A606
Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong megye, Kína
8,1
A607
Minden más vállalat
56,4
A999
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátást megelőzően károsodtak, és ezért a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikke alapján a ténylegesen fizetett vagy fizetendő részarányos árat alkalmazzák a vámérték meghatározásához, a dömpingellenes vám összegét, melyet a fentiekben említett rögzített összegek alapján számítanak ki, olyan százalékos arányban kell csökkenteni, mely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár részarányosításának.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és öt évig marad hatályban.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 16-án.