KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 21. marts 2012
om Den Tjekkiske Republiks Statstøtte SA.29864 (C 6/10 - ex N 1/10), til České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - mulige Statsstøttemæssige konsekvenser af lån fra Osinek a.s.)
(meddelt under nummer C(2012) 1664)
(Kun den tjekkiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/637/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) med hensyn til støttesag SA.29864 (C 6/2010, ex NN 1/10, CP 371/09) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under hensyntagen til disse bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
I maj 2009 erfarede Kommissionen via offentligt tilgængelige oplysninger, at et statsejet selskab under likvidation ved navn Osinek a.s. (»Osinek«) havde accepteret at yde et lån på 2,5 mia. CZK (ca. 100 mio. EUR) til ČSA - Czech airlines, a.s. (»ČSA«). Kommissionen anmodede ved brev af 14. maj 2009 og 24. september 2009 Den Tjekkiske Republik om oplysninger. Den Tjekkiske Republik fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 10. september 2009 og 25. november 2009.
(2)
Ved brev af 24. februar 2010 meddelte Kommissionen Den Tjekkiske Republik sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning (»åbningsskrivelse«). Den Tjekkiske Republik fremsendte bemærkninger hertil ved brev af 26. april 2010. Kommissionen har stillet yderligere spørgsmål i brev af 6. juli 2010, som Den Tjekkiske Republik besvarede den 15. september 2010.
(3)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.
(4)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra fire interesserede parter: Travel Service og Icelandair Group den 10. marts 2011, Czech Connect Airlines a.s. den 11. marts 2011, JOB AIR Technic a.s. den 10. marts 2011 og ČSA den 14. marts 2011. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Den Tjekkiske Republik, som fik mulighed for at svare. Kommissionen modtog svaret i brev af 12. maj 2011.
2. DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN
2.1. Lånet fra Osinek
(5)
Den foranstaltning, der undersøges, er et lån, som Osinek ydede den 30. april 2009 til det tjekkiske nationale luftfartsselskab, ČSA. Lånet blev udbetalt i tre trancher som følger:
a)
Første tranche på 800 mio. CZK blev udbetalt den 11. maj 2009.
b)
Anden tranche på 900 mio. CZK blev udbetalt den 30. juli 2009.
c)
Tredje tranche på 800 mio. CZK blev udbetalt den 24. september 2009.
(6)
Den forventede dato for tilbagebetalingen var den 30. november 2010 med mulighed for udsættelse af fristen. Rentesatsen var tremåneders PRIBOR (Prague Interbank Offered Rate) plus en risikomargen på 300 basispunkt som risikopræmie, dvs. 5,51 % på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen. Renten forfaldt til betaling hvert kvartal på den sidste bankdag (renteperiode). Renten blev beregnet dagligt fra dagen før tilbagebetalingen af lånet fra Osinek.
(7)
Ifølge de tjekkiske myndigheder afspejler en risikomargen på 300 basispoint på korrekt vis en passende risikomargen på baggrund af den økonomiske situation i selskabet, som havde en B-rating fra Standard & Poor's (skrøbelig økonomisk situation), og sikkerhedsstillelsen for lånet, der beløb sig til 110 % af lånebeløbet.
(8)
Den stillede sikkerhed for lånet omfattede bygninger i Prags lufthavn, Ruzyně Praha, jord, lagerbeholdninger og reservedele. Markedsværdien af det meste af den stillede sikkerhed var fastsat af en uafhængig ekspert. Der blev indgået fire tillægsaftaler til låneaftalen med Osinek, som udvidede og ændrede den stillede sikkerhed (3). De tjekkiske myndigheder fastholdt, at alle disse ændringer var i overensstemmelse med betingelserne i låneaftalen med Osinek om, at det reelle lånebeløb på intet tidspunkt må overstige 90 % af værdien af den stillede sikkerhed eller det aftalte maksimale lånebeløb.
(9)
Lånet fra Osinek blev ikke tilbagebetalt som oprindeligt planlagt, men i stedet blev den stillede sikkerhed frigivet og gælden kapitaliseret den 30. juni 2010 (gæld-for-aktie-bytte).
Tabel 1
Oversigt over aktiver, der sikrer lånet fra Osinek
Sikkerhedsstillelse
Værdi i CZK (mio.)
Værdi fastslået af
Anvendelsesperiode
Operationel bygning - Hangar F (inklusive jorden under bygningen)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 1. juni 2009
Fra 11. maj 2009 (første tranche)
Administrationsbygning »APC« (inklusive jorden under bygningen)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 30. juli 2009 (anden tranche) indtil 9. december 2009 (annulleret ved tredje tillægsaftale)
Reservedele (roterende reservedele og/eller erstatningsmotorer)
[150 - 165]
Værdien fastsat på grundlag af bogført nettoværdi pr. 30. september 2009
Fra 24. september 2009 (tredje tranche)
Reservedele (roterende, type A310 (alle) og Boeing)
[520 - 575]
Værdien fastsat på grundlag af bogført nettoværdi pr. 30. september 2009
Fra 24. september 2009 (tredje tranche) indtil 25. januar 2010 (fjerde tillægsaftale)
Jorden rundt om APC-administrationsbygningen
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 23. juli 2009 (første tillægsaftale) indtil 25. januar 2010
Jorden rundt om og op til Hangar F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 23. juli 2009 (første tranche)
Reservedele, type: A319/320
[265 - 290]
På grundlag af bogført nettoværdi
Fra 23. juli 2009 (første tranche)
Reservedele, type: A310, ATR og Boeing
[440 - 485]
På grundlag af bogført nettoværdi
Fra 22. september 2009 (anden tranche)
Flysimulator
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 10. september 2009
Fra 22. september 2009 (anden tranche)
1 Boeing 737-55s, registreringsmærke: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 7. december 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
2 Boeing 737-55s, registreringsmærker: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 7. december 2010
Fra 9. december 2009 (tredje tranche) indtil 25. januar 2010 (fjerde tillægsaftale)
It-materiel
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Ekspertudtalelse af 30. november 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
Firmamærket »ČSA CZECH AIRLINES«
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, ekspertudtalelse af 30. november 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
ČSA's andel i ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., ekspertudtalelse af 20. januar 2010
Fra 25. januar 2010 (fjerde tranche)
2.2. Afgørelsens rækkevidde
(10)
I beslutningen af 24. februar 2010 om at indlede proceduren henvises der til lånet fra Osinek på 2,5 mia. CZK på grundlag af den låneaftale, der blev indgået den 30. april 2009, og det antages heri, at der allerede var stillet sikkerhed for lånet på grundlag af den tjekkiske regerings resolution nr. 1343 af 26. oktober 2009. Kommissionen fik imidlertid meddelelse om frigivelsen af den stillede sikkerhed og kapitaliseringen heraf (gæld-for-aktie-bytte) den 12. maj 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Omstruktureringsplan), som fandt sted i juni 2010. Denne afgørelse vedrører derfor kun selve lånet fra Osinek på 2,5 mia. CZK på grundlag af den låneaftale, der blev indgået den 30. april 2009. Vurderingen af frigivelsen af den stillede sikkerhed og Osineks efterfølgende gæld-for-aktie-bytte vil blive genstand for den endelige afgørelse i sag SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek var et kreditformidlende selskab, der blev oprettet med henblik på at føre tilsyn med lukningen af kulminerne i Den Tjekkiske Republik og rehabiliteringen af området. På det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, var selskabet 100 % ejet af de tjekkiske myndigheder under det tjekkiske finansministeriums tilsyn. Den 5. november 2008 gik Osinek i likvidation. Inden likvidationen rådede Osinek stadig over midler og ledte efter sigende efter forskellige investeringsmuligheder. Låneaftalen med Osinek blev indgået og undertegnet den 30. april 2009 på Osineks vegne af selskabets likvidator. For at indkredse potentielle risici i forbindelse med lånet bestilte Osinek en økonomisk analyse af ČSA hos en uafhængig ekspert, European Business Consulting spol. s.r.o. (»EBC«), og en juridisk analyse fra et advokatfirma, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Den 29. september 2009 undertegnede Osinek og det tjekkiske erhvervs- og handelsministerium en aftale, i henhold til hvilken Osineks fordringer på ČSA som følge af låneaftalen blev overført til ministeriet som følge af Osineks likvidationsprocedure. ČSA modtog meddelelse herom samme dag. Den 8. marts 2010 var Osineks likvidationsprocedure gennemført.
(13)
Den 3. maj 2010 vedtog den tjekkiske regering resolution nr. 333 om en omstruktureringsplan for ČSA, i henhold til hvilken den tjekkiske regering gav erhvervs- og handelsministeriet besked om at frigive pantet for visse dele af den stillede sikkerhed, inden ČSA's registrerede kapital blev øget. Kapitaliseringen af lånet (gæld-for-aktie-bytte) havde hjemmel i denne resolution og blev gennemført den 30. juni 2010.
2.4. Støttemodtageren ČSA
(14)
ČSA har været Den Tjekkiske Republiks nationale luftfartsselskab siden 1923. Det har hovedsæde i Prag og driver Prags lufthavn, Ruzyně Praha. ČSA er det største luftfartsselskab med base i Prags lufthavn og befordrer 37 % af de passagerer, hvis rejse starter eller slutter i Prag. ČSA er medlem af SkyTeam Alliance. Inden omstruktureringen havde ČSA 51 fly. ČSA tilbyder ruteflyvning (til 104 destinationer i 44 lande). ČSA forestår også charterflyvninger, fragtflyvning, ground handling (ca. 60 % af alle passagerer i Prags lufthavn), vedligeholdelse af fly, uddannelse af besætningen og catering, og selskabet driver toldfrie butikker i Prags lufthavn og står for det toldfrie salg om bord.
2.4.1. Ejerstrukturen
(15)
ČSA er et statsejet selskab, idet Den Tjekkiske Republik ejer 95,69 % af aktierne via finansministeriet. Minoritetsaktionærerne er Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prag by (1,53 %) og Bratislava by (0,51 %).
(16)
Efter omstruktureringen har den tjekkiske stat til hensigt at finde en strategisk partner til ČSA. Som forberedelse til den planlagte privatisering besluttede den tjekkiske regering at skabe en ny selskabsstruktur under Český Aeroholding, a.s. (»ČAH«).
(17)
Den 25. oktober 2011 godkendte de tjekkiske konkurrencemyndigheder oprettelsen af ČAH, som vil omfatte ČSA, Prags lufthavn, Ruzyně Praha, og ČSA's nuværende datterselskaber, dvs. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o.). ČAH's ledelse og struktur har elementer af et finansielt holdingselskab, idet dets formål er at omstrukturere selskaber, der er med i holdingselskabet, for derved at gøre det lettere for dem at få adgang til finansiering på markedsvilkår og forberede dem på den kommende privatisering.
2.4.2. Selskabets økonomiske situation
(18)
ČSA har haft problemer, som er blevet betydelig værre i 2009, da den nuværende økonomiske krise var på sit højeste. Selv om selskabet på intet tidspunkt har været ved at blive genstand for insolvensbehandling i henhold til tjekkisk lovgivning, har det oplevet en klar negativ tendens i udviklingen af dets vigtigste finansielle indikatorer.
Tabel 2
ČSA's egenkapital og registrerede kapital, 2006-2009 (i tusinde CZK)
2006
2007
2008
2009
Egenkapital
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Kilde: Årsberetninger fra ČSA.
Tabel 3
Ændringer i ČSA's finansiering (i tusinde CZK)
(i tusinde CZK)
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Resultat
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Omsætning (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Nettolikviditeten fra transaktioner
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Gæld
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Aktivernes nettoværdi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Kilde: ČSA's årsregnskaber
(19)
Selskabet havde overskud i 2007 og 2008. Forretningsresultatet var dog betydeligt dårligere i 2009. Dets omsætning var faldet lidt i de fire foregående år, men likviditeten var faldet betydeligt. Gældens størrelse var mere eller mindre uændret. Selskabet kompenserede for sine tab ved salg af aktier, navnlig i regnskabsåret 2009.
(20)
Selskabets situation blev forværret i løbet af 2009, navnlig efter sommeren, som traditionelt er en gunstig periode for ČSA.
2.5. Beslutning om at indlede proceduren
(21)
Den 24. februar 2010 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure. Kommissionen gav i sin beslutning udtryk for sin tvivl om, hvorvidt ČSA allerede på tidspunktet for lånet var kriseramt i betydningen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (6) (»rammebestemmelserne«).
(22)
Kommissionen gav desuden udtryk for tvivl om, hvorvidt Osineks lånebetingelser til ČSA under hensyntagen til dets økonomiske situation gav ČSA en økonomisk fordel, som det ikke ville have opnået under normale markedsvilkår. Kommissionen stillede endvidere spørgsmålstegn ved, om lånet omfattede statsstøtte, og om denne støtte så var forenelig med gældende statssstøtteregler, navnlig Kommissionens meddelelse »Midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise« (»de midlertidige rammebestemmelser«) (7). Hvis det skønnes, at lånet fra Osinek omfatter statsstøtte, vil denne foranstaltning have skadelige virkninger for konkurrencen, f.eks. for virksomheder, der driver flyruter fra Prags lufthavn, Ruzyně Praha, eller som konkurrerer med ČSA og dets datterselskaber på andre markeder.
3. BEMÆRKNINGER FRA DEN TJEKKISKE REPUBLIK
(23)
Som svar på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren fremlagde Den Tjekkiske Republik bemærkninger, hvori den gjorde opmærksom på, at lånet fra Osinek opfyldte »det markedsøkonomiske investorprincip«, fordi det ikke gav ČSA en uberettiget økonomisk fordel.
(24)
Den Tjekkiske Republik fandt bl.a., at på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen med Osinek var ČSA ikke et kriseramt selskab, men først blev det så sent som i august 2009. Den Tjekkiske Republik gør gældende, at ČSA trods de stigende problemer altid har været i stand til at sikre sin levedygtighed. Situationen ændrede sig imidlertid i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, og den blev stadig værre i løbet af året som følge af den globale økonomiske recession, som ramte verdens transportmarkeder hårdt (8). Sammen med destabiliserede oliemarkeder og valutasvingninger var det med til at forværre ČSA's økonomiske situation.
(25)
I løbet af 2009 tog ČSA udgangspunkt i prognoser, der var baseret på de foregående års resultater og forventede væsentligt bedre resultater i sommerperioden. Resultaterne for første halvdel af 2009, som ledelsen fik forelagt i midten af august, viste alligevel et betydeligt fald i ČSA's gennemsnitlige indtægter i juni. I august 2009 blev ledelsen klar over, at selskabet ikke længere kunne fortsætte uden øjeblikkelige omkostningsreducerende foranstaltninger og økonomisk bistand fra eksterne kilder.
(26)
Hvad angår statsstøtteelementet i lånet fra Osinek, fastholder Den Tjekkiske Republik, at rentens størrelse opfylder betingelserne i meddelelsen fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (»meddelelsen om referencesatser«) (9). Den Tjekkiske Republik finder, at det var passende at anvende den tremåneders PRIBOR-sats som grundsats til at fastsætte renten på det pågældende lån i lyset af de finansielle markeders udsving på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen med Osinek.
(27)
ČSA vurderes ikke i henhold til ratingsystemer, så Den Tjekkiske Republik er ikke i stand til at fremlægge bevis for sin formodning om, at ČSA var berettiget til en B-rating på det tidspunkt, hvor låneaftalen med Osinek blev undertegnet. Den Tjekkiske Republik henviser dog til en rapport af 27. april 2009 fra EBC, i henhold til hvilken ČSA er solvent og kreditværdig.
(28)
Den Tjekkiske Republik har gentaget, at for at sikre lånet var ČSA nødt til at stille en sikkerhed svarende til mindst 110 % af lånet i hele dets løbetid. Det faktiske lånebeløb, der blev ydet til ČSA, måtte således på intet tidspunkt være på over 90 % af værdien af den samlede sikkerhedsstillelse. Den Tjekkiske Republik bekræftede, at dette krav under alle omstændigheder var opfyldt, og fremlagde en evalueringsrapport vedrørende de aktiver, der blev brugt som sikkerhedsstillelse for lånet.
(29)
Den Tjekkiske Republik tilføjede desuden, at i lyset af at Osinek havde betydelige disponible finansielle ressourcer, ledte dets likvidator efter investeringsmuligheder, der ville give et afkast. Inden Osinek indgik låneaftalen, havde likvidatoren bestilt et uafhængigt konsulentfirma, EBC og et advokatfirma, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík til at udarbejde en økonomisk og juridisk analyse af lånetilbuddet. EBS's analyse bekræftede, at ČSA kunne anses for solvent, og at risikoen for, at et lån til ČSA kunne forårsage tab for eller skade Osinek var minimal. På grundlag af denne analyse besluttede likvidatoren, at et lån til ČSA kunne udgøre en fordelagtig måde at deponere Osineks disponible finansielle ressourcer på.
(30)
Den Tjekkiske Republik gjorde desuden opmærksom på, at selv om Kommissionen fandt, at betingelserne for Osineks lån var gunstigere end dem, der blev tilbudt på markedet, var lånet foreneligt med betingelserne i de midlertidige rammebestemmelser.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(31)
Under den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra tre interesserede parter og fra den part, der nød godt af den undersøgte foranstaltning, nemlig ČSA (betragtning 4).
(32)
ČSA's bemærkninger afspejler i alt væsentligt Den Tjekkiske Republiks bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren, der er redegjort for ovenfor. ČSA gentager, at lånet fra Osinek blev ydet på markedsvilkår, da Osinek handlede som en rationel markedsøkonomisk investor og snarere var motiveret af kommercielle hensyn end økonomiske eller sociale. ČSA fremsætter desuden bemærkninger til kvantificeringen af det mulige statsstøtteelement, såfremt Kommissionen skulle konkludere, at lånet fra Osinek blev ydet til en gunstig rente, dvs. formode, at ČSA's rating var dårligere end »B« og/eller at sikkerhedsstillelsen ikke blev betragtet som »høj«,
(33)
Alle interesserede tredjeparter er konkurrenter til ČSA og repræsenteres af det samme advokatfirma. Deres analyse er i et vist omfang identisk. De interesserede tredjeparter finder, at Osineks lån til ČSA udgjorde statsstøtte, som satte selskabet i stand til at konkurrere på illoyale vilkår ved at fastsætte sine priser på et niveau, som andre konkurrenter, der ikke havde modtaget statsstøtte, ikke kunne tilbyde, uden at de mistede muligheden for at dække deres omkostninger og skabe et rimeligt overskud (10).
(34)
De interesserede tredjeparter gjorde opmærksom på, at ČSA havde svære problemer allerede inden 1. juli 2008. De påpegede desuden, at lån fra Osinek blev ydet til en væsentlig lavere rente end, hvad en bank ville kræve under lignende omstændigheder i lyset af ČSA's økonomiske situation, tilbagebetalingsperiodens længde, kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og den ringe sandsynlighed for, at ČSA reelt kunne tilbagebetale lånet. Under disse omstændigheder måtte lånet fra Osinek anses for at udgøre ulovlig statsstøtte, som er uforenelig med EU-reglerne. En konkurrent, som fremsatte bemærkninger, hævdede, at ČSA havde opfyldt kravet om, at mere end halvdelen af dets registrerede kapital var forsvundet i 2007, 2008 og 2009. I 2008 og 2009 forsvandt mere end en fjerdedel af ČSA's registrerede kapital over de forudgående 12 måneder. Den samme konkurrent forklarede, at det på grundlag af faldet i ČSA's registrerede kapital i 2008 kan det formodes, at selskabet allerede den 1. juli 2008 opfyldte begge betingelser for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed i betydningen i punkt 10, litra a) i rammebestemmelserne.
(35)
De interesserede tredjeparter hævdede endvidere, at som følge af selskabets negative cash flow, de mange kreditorer og det forhold, at selskabet havde finansielle forpligtelser, der forfaldt og skulle betales inden 30 dage, kan det antages, at selskabet led af truende insolvens fra slutningen af 2007 og derfor bør betragtes som en kriseramt virksomhed fra 2007 (i henhold til punkt 10, litra c) i rammebestemmelserne).
5. BEMÆRKNINGER FRA DEN TJEKKISKE REPUBLIK TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(36)
Den Tjekkiske Republik var uenig i de interesserede tredjeparters bemærkninger og enig i ČSA's bemærkninger. Den Tjekkiske Republik fastholdt, at lånet fra Osinek blev ydet på markedsvilkår og i overensstemmelse med meddelelsen om referencesatser. De tjekkiske myndigheder gjorde ligeledes gældende, at ČSA var i stand til at fungere uden statsstøtte frem til anden halvdel af 2009. Situationen med hensyn til ČSA's aktiver var ikke blevet meget dårligere i første halvdel af 2009, og værdien heraf steg rent faktisk fra [8 340-9 255] mio. CZK i første kvartal af 2009 til [8 990-9 920] mio. CZK i andet kvartal af 2009.
(37)
Den Tjekkiske Republik bemærker, at selv om de driftsresultater, ČSA offentliggør, er udarbejdet i henhold til de tjekkiske regnskabsstandarder og International Financial Reporting Standards (IFRS), baserede de interesserede tredjeparter udelukkende deres bemærkninger på de resultater, der var udarbejdet i henhold til de tjekkiske regnskabsstandarder, og denne metode giver ikke et sandt billede af selskabets drift. Regnskaber, der er udarbejdet i henhold til IFRS, giver flere oplysninger om selskabets økonomiske situation og er derfor mere hensigtsmæssige. ČSA anvender de tjekkiske regnskabsstandarder, fordi selskabet er forpligtet til det i henhold til tjekkisk skattelovgivning. ČSA's aktiviteter er dog ikke begrænset til Den Tjekkiske Republik, men dækker hele verden, og det er årsagen til, at ČSA også anvender IFRS. Den Tjekkiske Republik påpeger, at IFRS anvendes af bankerne, når de træffer beslutninger om lån, fordi de anses for at være mere præcise end de tjekkiske regnskabsstandarder.
(38)
Den Tjekkiske Republik fremlagde sluttelig bevis for, at på det tidspunkt, hvor Osinek ydede sit lån til ČSA, opfyldte selskabet ikke betingelserne for at være insolvent i henhold til den tjekkiske lov om insolvens (11).
6. SPØRGSMÅLET OM STATSSTØTTE
(39)
I EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, fastsættes følgende: »… er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«
(40)
Kriterierne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative. For at fastslå, om de anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om alle nedenstående betingelser er opfyldt. Den økonomiske støtte skal:
-
ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler,
-
give modtageren en økonomisk fordel
-
begunstige visse virksomheder eller visse produktioner,
-
fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og
-
påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.1. Statsmidler og tilregnelse til staten
(41)
Støttebegrebet omfatter enhver begunstigelse, som finansieres direkte eller indirekte med statsmidler og ydes af staten selv eller af organer, der optræder på vegne af staten.
(42)
Det skal derfor først fastslås, om lånet fra Osinek skal betragtes som statsmidler. Som nævnt ovenfor var Osinek på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, 100 % ejet af det tjekkiske finansministerium og derfor er det uanset dets status som selskab eller en hvilken som helst andet juridisk status et offentligt foretagende i betydningen i artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (12). Kommissionen finder således, at lånet fra Osinek blev finansieret med statsmidler.
(43)
Domstolen har imidlertid også fastslået, at selv om staten er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af virksomheden trufne foranstaltninger såsom den pågældende låneaftale. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af denne foranstaltning. På det punkt anførte Domstolen, at det må antages, at en foranstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet (13).
(44)
Disse omstændigheder kan være integrationen af selskabet i den offentlige forvaltnings strukturer, arten af dets aktiviteter og udøvelsen af disse på markedet på normale konkurrencemæssige vilkår sammen med private aktører, selskabets juridiske status (hvorvidt det er omfattet af forvaltningsret eller almindelig selskabsret), omfanget af det tilsyn, de offentlige myndigheder udøver over for selskabets ledelse, eller andre omstændigheder, der i dette særlige tilfælde viser, at de offentlige myndigheder er involveret i vedtagelsen af en foranstaltning eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke er involveret, idet der også tages hensyn til foranstaltningens omfang, indhold eller de betingelser, der gælder for den.
(45)
Kommissionen bemærker, at flertallet af medlemmerne af Osineks tilsynsråd er repræsentanter for offentlige myndigheder (såsom finansministeriet).
(46)
Osinek gik i likvidation den 5. november 2008, efter at dets eneaktionær på samme dato havde truffet beslutning herom. Selv om en likvidator i henhold til tjekkisk lovgivning skal handle uafhængigt og uden instrukser fra selskabets organer under likvidationsproceduren, har Kommissionen endvidere bemærket, at likvidatoren blev udpeget af det tjekkiske finansministerium, som var eneaktionær i Osinek.
(47)
De tjekkiske myndigheder har desuden sendt Kommissionen ekspertudtalelserne fra JUDr. Jiří Rybář og JUDr. Pavel Štrbík, hvori det henstilles, at inden beslutningen om at yde et lån til ČSA skulle Osineks likvidator konsultere Osineks aktionær, dvs. Den Tjekkiske Republik.
(48)
Hvad angår statens tilsyn med Osineks aktiviteter, har Kommissionen endvidere bemærket, at den tjekkiske regering efterfølgende også traf beslutning om at frigive den sikkerhed, der var stillet lånet fra Osinek, og ved resolution nr. 333 at konvertere fordringerne til andele i ČSA's egenkapital.
(49)
Kommissionen konkluderer derfor, at beslutningen om at lade Osinek yde lånet kan tillægges den tjekkiske stat. Lånet fra Osinek skal derfor anses som værende finansieret med statsmidler.
6.2. Økonomisk fordel
(50)
Kommissionen bemærker, at hvis staten stiller supplerende kapital til rådighed for et selskab på bedre betingelser end de normale markedsbetingelser, kan dette i henhold til veletablerede principper i EU-retten falde inden for anvendelsesområdet for EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, da det i betydningen i denne artikel vil medføre, at et bestemt selskab begunstiges. For at afgøre, om staten har givet en virksomhed en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser, anvender Kommissionen »det markedsøkonomiske investorprincip« (14).
(51)
I henhold til dette princip vil der ikke være tale om statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsøkonomiske vilkår, og som er af en størrelse, der kan sammenlignes med den offentlige sektors forvaltningsorganer, under tilsvarende omstændigheder kunne være foranlediget til at foretage den omhandlede kapitaltilførsel. Kommissionen skal derfor vurdere, om en privat investor ville have gennemført transaktionen på de samme vilkår. En hypotetisk investor handler som en fornuftig investor, der ønsker at maksimere sin fortjeneste uden dog at løbe en for stor risiko i forhold til afkastet. I henhold til dette princip bør kapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed under forhold, der svarer til de normale markedsbetingelser, ikke betragtes som statsstøtte (15).
(52)
I henhold til fast retspraksis finder det markedsøkonomiske investorprincip anvendelse på lån. Når det anvendes på ydelse af lån, rejser det spørgsmålet om, hvorvidt en privat investor ville have ydet lånet til låntager på de vilkår, det faktisk blev ydet (16). Kommissionen vurderer i den henseende, om lånet er ydet på normale markedsvilkår, og om sådanne lån kan opnås i en forretningsbank. Hvad angår betingelserne for sådanne lån, tager Kommissionen også hensyn til bl.a. både rentesatsen og den sikkerhed, der stilles til dækning for lånet. Kommissionen vurderer, om den givne sikkerhed er tilstrækkelig til at tilbagebetale lånet fuldt ud i tilfælde af misligholdelse, og undersøger selskabets økonomiske situation på det tidspunkt, lånet blev givet (17).
(53)
Kommissionen bemærker, at ČSA er en retlig person, der er involveret i økonomiske aktiviteter og derfor betragtes som en virksomhed i betydningen i EUF-traktatens artikel 107. For at fastslå, om lånet fra Osinek blev ydet på gunstige vilkår eller på markedsvilkår, kontrollerer Kommissionen, om rentesatsen på det pågældende lån er i overensstemmelse med Kommissionens referencesatser som fastsat i meddelelsen om referencesatser, som anvendes som en indikator for markedssatsen.
(54)
Hvad angår den relevante dato, der skal tages hensyn til ved sammenligningen af rentesatsen på det pågældende lån med referencesatsen, har Kommissionen allerede givet udtryk for sin holdning i beslutningen om at indlede proceduren, nemlig at det skal være datoen for det retligt bindende dokument, i henhold til hvilket lånet blev ydet, dvs. 30. april 2009 (datoen for indgåelsen af låneaftalen mellem Osinek og ČSA).
(55)
Den Tjekkiske Republik hævder, at ČSA på det tidspunkt stadig havde adgang til ekstern finansiering fra private banker og først blev en kriseramt virksomhed i august 2009. I begyndelsen af 2009 svarede ČSA's kreditværdighed til ratingkategori B.
(56)
For at kontrollere Den Tjekkiske Republiks udsagn konsulterede Kommissionen flere private banker med forretningsforbindelser til ČSA om deres interne rating af ČSA i de første seks måneder af 2009, ændringerne i den interne rating af ČSA mellem juli 2008 og juli 2009, betingelserne for lån, der blev ydet til ČSA i de seks første måneder af 2009 og andre bemærkninger vedrørende ČSA's kreditværdighed i de første seks måneder af 2009. Tre private banker fremlagde oplysninger på betingelse af, at oplysningerne ville blive holdt fortrolige, kun ville blive brugt til Kommissionens interne vurdering og ikke ville blive givet til nogen tredjepart, inklusive ČSA og de tjekkiske myndigheder.
(57)
Selv om alle disse banker erkendte, at ČSA's økonomiske situation blev forværret i begyndelsen af 2009, blev der ydet arbejdskapitallån og stillet kreditfaciliteter til rådighed for ČSA i første halvdel af 2009. De tre private bankers interne rating af ČSA svarer mere eller mindre til en B-rating.
(58)
Kommissionen bemærker, at bankernes svar er ensartede og af god kvalitet. Selv om virksomhedens interne rating blev dårligere, synes denne degradering ikke at være stor nok til at begrunde en højere risikomargen.
(59)
Kommissionen bemærker desuden som allerede anført i beslutningen om at indlede proceduren og på grundlag af oplysningerne fra Den Tjekkiske Republik, at UniCreditBank ydede et mellemlangt arbejdskapitallån (4 år) på 200 mio. CZK til ČSA i september 2008, for hvilket der blev stillet garanti i en flysimulator. Den 25. juni 2009 øgede UniCreditBank som følge af fravigelsen fra de finansielle indikatorer, der var opnået enighed om i låneaftalen, risikomargenen for lånet til ČSA fra 160 basispoint (aftale i september 2008) til 325 basispoint over enmåneds PRIBOR-satsen (dvs. en rentesats på 5,10 % p.a. den 25. juni 2009). Kommissionen bemærker, at denne rentesats, som afspejlede ČSA's nyligt forværrede økonomiske situation, ligger under rentesatsen for Osineks lån (5,51 % p.a.) og svarer nogenlunde til en referencesats for et selskab med en B-rating (med høj sikkerhedsstillelse).
(60)
På baggrund heraf kan det konkluderes, at ČSA principielt havde adgang til ekstern finansiering på det tidspunkt, hvor Osinek ydede lånet, og at ČSA's kreditværdighed i første halvdel af 2009 svarede til en B-rating.
(61)
Sikkerhedsstillelsen for lånet omfattede bygninger i Prags lufthavn, Ruzyně Praha, jord, lagerbeholdninger og reservedele. Markedsværdien af den stillede sikkerhed blev fastsat af uafhængige eksperter fra Den Tjekkiske Republik, som er registreret enten i registret over ekspertinstitutter eller det tjekkiske justitsministeriums centrale register over autoriserede eksperter og har erfaring inden for evaluering af aktiver (18).
(62)
Kommissionen bemærker, at datoen for rapporten vedrørende vurderingen af den sikkerhed, der stilles i form af Hangar F (se tabel 1) er 1. juni 2009, mens første tranche af lånet fra Osinek blev udbetalt den 11. maj 2009. De tjekkiske myndigheder har indgivet en erklæring af 6. maj 2009 fra YBN Consult, som bekræfter værdien af den stillede sikkerhed. En sådan erklæring er i overensstemmelse med punkt 5.9.11 i låneaftalen med Osinek, forudsat at den fuldstændige evalueringsrapport indgives inden én måned fra datoen for udbetalingen af første tranche. Kommissionen bemærker, at denne betingelse var opfyldt.
(63)
Kommissionen har desuden kritisk evalueret de indgivne evalueringsrapporter. Evalueringerne giver ikke anledning til bekymring, da der ikke er opdaget nogen åbenlyse fejl, der er anvendt accepterede metoder, og evalueringerne er baseret på troværdige formodninger. Kommissionen finder derfor, at resultaterne af disse evalueringsrapporter udgør en hensigtsmæssig tilnærmelse til realistiske markedspriser for de aktiver, der blev stillet som sikkerhed for lånet fra Osinek. For en af de forskellige typer sikkerhed, der blev stillet (reservedele), var værdien baseret på den bogførte nettoværdi. Kommissionen finder, at denne værdifastsættelsesmetode er egnet til denne type aktiver, da reservedele let kan omsættes i handel, og deres værdi bør derfor svare til deres oprindelige købspris minus samlet afskrivning.
(64)
I låneaftalen fastsættes det, at det reelle lånebeløb ikke må overstige 90 % af værdien af den stillede sikkerhed, dvs. at værdien af den stillede sikkerhed skal udgøre mindst 110 % af lånebeløbet. På grundlag af de fremlagte oplysninger var værdien af den oprindeligt stillede sikkerhed som aftalt i låneaftalen af 30. april 2009 på det tidspunkt, hvor første tranche blev udbetalt (maj 2009), på mindst [110-117] %, på tidspunktet for udbetalingen af den anden tranche (juli 2009) på mindst [120-132] % og på tidspunktet for udbetalingen af den tredje tranche (september 2009) på mindst [128-141] %. Herudover blev der via flere tillægsaftaler til låneaftalen med Osinek (se betragtning 8) tilføjet yderligere aktiver som sikkerhed, og nogle aktiver blev frigivet.
Tabel 4
Oversigt over den stillede sikkerhed for lånet fra Osinek på forskellige tidspunkter
Dato for ændringen
Beløb, der blev udbetalt
(i mio. CZK)
Værdien af den stillede sikkerhed (i mio. CZK)
% i sikkerhedsstillelse
11. maj 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. juli 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. juli 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. december 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. januar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
I meddelelsen om referencesatser antages det, at en »høj« sikkerhedsstillelse indebærer en tabsprocent givet misligholdelse under eller på 30 %, hvilket svarer til, at værdien af den stillede garanti udgør mindst 70 % af lånebeløbet. Kommissionen bemærker, at den stillede garanti for lånet er betydeligt højere, hvilket skaber en stor sikkerhedsmargen, hvad angår eventuelle afvigelser fra vurderingen af værdien af den stillede garanti.
(66)
En passende rentesats ifølge meddelelsen om referencesatser ville på det tidspunkt være på 5,16 % p.a. (grundsats 2,96 % + 220 basispoint = 5,16 % p.a.). Margenen på 220 basispoint afspejler en B-rating, således om det bekræftes af de private banker og den høje sikkerhedsstillelse, se ovenfor.
(67)
Den rentesats er lavere end rentesatsen for lånet fra Osinek (tremåneder PRIBOR-sats (19) + 300 basispoint), hvilket den 30. april 2009 gav en rente på 5,51 % p.a.
(68)
En analyse af den anvendte rentesats (tremåneders PRIBOR plus 300 basispoint) og referencesatsen plus en margen på 220 basispoint viser, at disse satser er sammenlignelige, hvad angår den til grundlaget anvendte metode, samt det generelle niveau for de anvendte satser, herunder den relevante risikomargen.
(69)
PRIBOR er en referenceværdi for rentesatserne på markedet for interbankindskud, som beregningsinstansen for den tjekkiske nationalbank og Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20) beregner (fastsætter) på grundlag af referencebankernes noteringer for salg af indskud (dvs. bud).
(70)
Rentesatsen for lånet fra Osinek er baseret på PRIBOR beregnet for lån med en løbetid på 3 måneder. Referencesatsen er baseret på etårige pengemarkedsrentesatser. Kommissionen forbeholder sig dog ret til at anvende kortere eller længere løbetider i visse tilfælde.
(71)
En analyse af udviklingen i de to rentesatser i Osinek-lånets løbetid (april 2009-juni 2010) viser, at de to satser rent faktisk er sammenlignelige. De gennemsnitlige rentesatser (21) for tidsrummet april 2009-juni 2010 er næsten de samme (4,77 % for PRIBOR + 300 basispoint, 4,79 % for referencesatsen inklusive en risikomargen på 220 basispoint). Den lille forskel på to basispoint skyldes forskelle i justeringsmetoden. PRIBOR justeres dagligt, mens referencesatsen kun justeres med visse måneders mellemrum.
(72)
På den baggrund kan den anvendte rentesats accepteres som en passende indikator for markedsrenten. På grundlag af meddelelsen om referencesatser er foranstaltningen i overensstemmelse med markedet og medfører derfor ikke en økonomisk fordel for ČSA.
(73)
Kommissionen bemærker endvidere, at ČSA's betaling af renter til kreditoren skete i fuld overensstemmelse med betingelserne for låneaftalen med Osinek (22).
6.3. Selektivitet
(74)
I henhold EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, betragtes en foranstaltning som statsstøtte, når visse virksomheder eller visse produktioner begunstiges. I denne sag bemærker Kommissionen, at lånet fra Osinek kun blev ydet til ČSA. Der er dermed tale om en selektiv foranstaltning som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
6.4. Konkurrencefordrejning og handelspåvirkning
(75)
Hvad angår de kumulative kriterier, der definerer statsstøtte, er virkningerne for samhandlen mellem EU-medlemsstaterne og konkurrencefordrejningen i denne sag ubestridelige og blev ikke engang bestridt af de tjekkiske myndigheder. ČSA konkurrerer med andre luftfartsselskaber i Den Europæiske Union, navnlig efter ikrafttrædelsen af tredje fase af liberaliseringen af lufttrafikken (»tredje pakke«) den 1. januar 1993. De pågældende foranstaltninger satte ČSA i stand til fortsat at fungere, således at selskabet ikke, som det var tilfældet med de øvrige konkurrenter, skulle lide under følgerne af sine dårlige økonomiske resultater.
6.5. Konklusion
(76)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte til ČSA, da lånet fra Osinek blev ydet på de betingelser, som en markedsøkonomisk investor ville kræve. Rentesatsen for lånet fra Osinek var i overensstemmelse med den referencerente, der fastsættes på grundlag af meddelelsen om referencesatser, da ČSA havde en B-rating på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, hvilket bekræftes af private banker, og der blev i hele lånets løbetid stillet en sikkerhed, der udgjorde væsentligt mere end 70 % af lånebeløbet, jf. meddelelsen om referencesatser.
7. STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED
(77)
Kommissionen har dog analyseret, om foranstaltningen, hvis lånet anses for at omfatte statsstøtte, ville være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser.
(78)
Osinek ydede lånet i 2009. Foranstaltningen har til formål at gøre det lettere for en virksomhed at få adgang til ekstern finansiering på et tidspunkt, hvor kreditmarkederne ikke fungerer normalt, men har alvorlige problemer som følge af finanskrisen, og hvor finanskrisen (de stramme kreditvilkår) påvirker økonomien bredt og fører til alvorlige problemer i medlemsstaternes økonomier.
(79)
Den 17. december 2008 tog Kommissionen fat på at løse denne krise ved at vedtage de midlertidige rammebestemmelser. Heri erkender Kommissionen »den aktuelle finanskrises alvorlige karakter og dens virkninger for medlemsstaternes samlede økonomi«. Kommissionen konkluderede endvidere, at »det i et begrænset tidsrum kan være berettiget, at der ydes visse former for statsstøtte for at afhjælpe disse vanskeligheder, og at denne statsstøtte kan erklæres forenelig med fællesmarkedet på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b)«.
7.1. Overholdelse af punkt 4.4.2 i de midlertidige rammebestemmelser
(80)
Foranstaltningen skal vurderes på grundlag af kravene i punkt 4.4.2 i de midlertidige rammebestemmelser (»Støtte i form af rentetilskud«).
(81)
I henhold til de midlertidige rammebestemmelser skal den anvendte rentesats mindst være lig med centralbankens dag-til-dag-rente plus en præmie, der er lig med forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og gennemsnittet af centralbankens dag-til-dag-rente i perioden 1. januar 2007-30. juni 2008 plus en kreditrisikopræmie svarende til låntagers risikoprofil, jf. meddelelsen om referencesatser.
(82)
Dag-til-dag-renten for Den Tjekkiske Republik den 30. april 2009 var på 1,45 % (23). Forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og gennemsnittet af centralbankens dag-til-dag-rente i perioden 1. januar 2007-30. juni 2008 var 68 basispoint.
(83)
Kreditrisikopræmien svarende til låntagers risikoprofil var på 220 basispoint. Præmien er baseret på en B-rating (se betragtning 57) og en høj sikkerhedsstillelse i lyset af den sikkerhed, der tilbydes (se betragtning 64 og 65).
(84)
I henhold til de midlertidige rammebestemmelser skulle minimumssatsen derfor være på 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Den faktiske rentesats på lånet fra Osinek var på 5,51 %. Som følge heraf blev lånet fra Osinek ydet med en højere rentesats end det minimum, der tillades i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(85)
I henhold til punkt 4.4 i de midlertidige rammebestemmelser kræves det endvidere, at to yderligere betingelser opfyldes, for at lånet kan betragtes som støtte, der er forenelig med det indre marked:
(86)
For det første skal aftalen være indgået senest den 31. december 2010. De reducerede rentesatser kan anvendes på rentebetalinger frem til den 31. december 2012.
(87)
Låneaftalen med Osinek blev indgået den 30. april 2009. Lånes skal tilbagebetales ad én gang den 30. november 2010. Låneaftalen opfylder derfor den første betingelse.
(88)
For det andet må låntager ikke pr. 1. juli 2008 være en kriseramt virksomhed.
(89)
I punkt 9 i rammebestemmelserne fastsættes det, at der ikke findes nogen præcis EU-definition på en kriseramt virksomhed, og at Kommissionen anser en virksomhed for at være kriseramt, hvis den ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som dens ejer/aktionærer og kreditorer er villige til at indskyde, er i stand til at bremse de tab, som med rimelig stor sikkerhed vil kvæle den på kort eller mellemlang sigt, medmindre de offentlige myndigheder griber ind.
(90)
I punkt 10, litra b) i rammebestemmelserne tydeliggøres det, at en virksomhed betragtes som kriseramt, hvis der er tale om et selskab, hvor i det mindste nogle af deltagerne hæfter ubegrænset for virksomhedens gæld, når over halvdelen af egenkapitalen som opført i virksomhedens regnskaber er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder.
(91)
I 2008 var ČSA's registrerede kapital på 2 735 mio. CZK. På grundlag af CAS-standarden faldt selskabets egenkapital til 101 mio. CZK samme år.
Tabel 5
Egenkapital og registreret kapital i 2007 og 2008 (i tusinde CZK)
Kilde: ČSA's årsregnskaber
2007
6/2007
7/2007
8/2007
9/2007
10/2007
11/2007
12/2007
Egenkapital
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/2008
2/2008
3/2008
4/2008
5/2008
6/2008
Egenkapital
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/2008
8/2008
9/2008
10/2008
11/2008
12/2008
Egenkapital
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Selv om mere end halvdelen af ČSA's registrerede kapital allerede var forsvundet den 1. juli 2008, er den anden betingelse i punkt 10 a) i rammebestemmelserne - at over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder - ikke opfyldt. Den del af egenkapitalen, der forsvandt mellem juni 2007 og juli 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK) svarer kun til [0,8-1,5] % af den registrerede kapital.
(93)
Med henblik på rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), betragtes en virksomhed desuden som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling. De tjekkiske myndigheder bekræftede, at der i henhold til artikel 3 i den tjekkiske lov om insolvens ikke kan indledes insolvensbehandling af ČSA.
(94)
I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne kan en virksomhed, selv hvis ingen af de i punkt 10 i nævnte omstændigheder foreligger, alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue.
(95)
Ændringerne i ČSA's økonomiske resultater i det relevante tidsrum viste ikke en klar negativ tendens (se tabel 3). Selskabet havde et tab ved udgangen af 2006, men kom over det og kunne fremvise et positivt resultat for 2007. Ved udgangen af første kvartal af 2008 blev der efterfølgende registreret et tab på [800-880] mio. CZK. Situationen havde imidlertid forbedret sig ved udgangen af andet kvartal, dvs. pr. 30. juni 2008. En lignende tendens kan bemærkes i likviditetssituationen. ČSA's omsætning faldt langsomt på årsbasis i det pågældende tidsrum. Det kan imidlertid ikke konkluderes, at omsætningen faldt væsentligt inden 30. juni 2008.
(96)
Selskabets gæld blev mindsket mellem marts 2008 og juni 2008 og steg så igen de følgende seks måneder. Værdien af aktiverne svingede i det pågældende tidsrum uden tydelig tendens.
(97)
Konklusionen er, at tendensen i de finansielle kriterier, der er fastsat i punkt 11 i rammebestemmelserne, ikke klart viser de sædvanlige tegn på en virksomhed, der er kriseramt inden 30. juni 2008. ČSA havde endvidere stadig adgang til finansiering på det tidspunkt, som det fremgår af det forhold, at det kunne opnå et lån fra en privat bank i september 2008 (se betragtning 59).
(98)
Kommissionen bemærker, at der kan ydes støtte, der er i overensstemmelse med det indre marked, jf. punkt 4.4. i de midlertidige rammebestemmelser, til virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008, men som efterfølgende fik problemer som følge af den globale finanskrise og økonomiske krise. Det forhold, at ČSA er en virksomhed, der fik problemer på et senere tidspunkt, berører derfor ikke støttens forenelighed med det indre marked i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(99)
Kommissionen finder derfor, at ČSA ikke var et kriseramt selskab pr. 1. juli 2008, og at det derfor var omfattet af de midlertidige rammebestemmelser.
7.2. Konklusion
(100)
I lyset af ovennævnte opfylder lånet fra Osinek alle betingelser i punkt 4.4. i de midlertidige rammebestemmelser. Selv hvis lånet fra Osinek blev vurderet til at udgøre statsstøtte, ville foranstaltningen stadig være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
8. KONKLUSION
(101)
Kommissionen konkluderer, at lånet fra Osinek ikke omfatter statsstøtte. Selv hvis lånet fra Osinek blev vurderet til at omfatte statsstøtte, ville foranstaltningen desuden stadig være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(102)
Denne afgørelse omfatter ikke sikkerhedsstillelsen for og kapitaliseringen af lånet fra Osinek den 30. juni 2010. Vurderingen af denne foranstaltning vil blive genstand for den endelige afgørelse i sag nr. SA.30908 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den foranstaltning, som Den Tjekkiske Republik har gennemført for České aerolinie, a. s. i form af et lån på i alt 2,5 mia. CZK ydet af Osinek a.s. på grundlag af en låneaftale af 30. april 2009 udgør ikke statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og selv om den gjorde, er den forenelig med det indre marked i henhold til nævnte traktats artikel 107, stk. 3, litra b).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Tjekkiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 21.)
a Cseh Köztársaság által a České aerolinie, a. s. vállalatnak nyújtott SA.29864 (C 6/10) (korábbi NN 1/10) számú Állami támogatásról (ČSA - Czech Airlines a.s. - az Osinek a.s. által nyújtott kölcsön lehetséges Állami támogatási vetületei)
(az értesítés a C(2012) 1664. számú dokumentummal történt)
(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles.)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/637/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (1), az SA.29864 (C 6/10, korábbi NN 1/10, CP 371/2009) számú támogatás (2) tekintetében,
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2009 májusában nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottság tudomására jutott, hogy egy felszámolás alatt álló, állami tulajdonú vállalat, az Osinek a.s. (a továbbiakban: Osinek) megállapodást kötött 2,5 milliárd CZK (körülbelül 100 millió EUR) összegű kölcsön nyújtásáról a ČSA - Czech airlines, a. s. (a továbbiakban: ČSA) számára. A Bizottság 2009. május 14-én és 2009. szeptember 24-én kelt levelében információkat kért a Cseh Köztársaságtól. A Cseh Köztársaság a Bizottság számára a 2009. szeptember 10-én, illetve 2009. november 25-én kelt levelében adott további tájékoztatást.
(2)
2010. február 24-én kelt levelével a Bizottság tájékoztatta a Cseh Köztársaságot arról, hogy az adott intézkedés tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló határozat). A Cseh Köztársaság 2010. április 26-án kelt levelében észrevételeket adott elő. A Bizottság további kérdéseket tett fel a 2010. július 6-án kelt levelében, amely kérdésekre a Cseh Köztársaság 2010. szeptember 15-én válaszolt.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az intézkedéssel kapcsolatban.
(4)
A Bizottság négy érdekelt féltől kapott észrevételt: A Travel Service and Icelandair Group vállalattól 2011. március 10-én, a Czech Connect Airlines a.s. vállalattól 2011. március 11-én, a JOB AIR Technic a.s. vállalattól 2011. március 10-én, valamint a ČSA vállalattól 2011. március 14-én. Az észrevételeket a Bizottság továbbította a Cseh Köztársaságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; a választ a Bizottság a 2011. május 12-én kelt levélben kapta meg.
2. AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA
2.1. Az Osinek-kölcsön
(5)
A vizsgálat tárgyát képező intézkedés egy kölcsön, amelyet 2009. április 30-án nyújtott az Osinek a cseh nemzeti légitársaságnak, a ČSA-nak. A kölcsön három részletben került kifizetésre az alábbiak szerint:
a)
az első részlet, 800 millió CZK, 2009. május 11-én került lehívásra;
b)
a második részlet, 900 millió CZK 2009. július 30-án került lehívásra; és
c)
a harmadik részlet, 800 millió CZK 2009. szeptember 24-én került lehívásra.
(6)
A visszafizetés várható ideje 2010. november 30. volt, a hosszabbítás lehetőségével. A kölcsön kamata a három havi prágai bankközi kamatláb (a továbbiakban: PRIBOR) plusz 300 bázispontú kockázati prémium, azaz 5,51 % a kölcsönszerződés aláírásának napján. A kamat negyedévente volt esedékes a naptári negyedév utolsó munkanapján (kamatidőszak). A kamat számítása napi alapon történt az Osinek-kölcsön visszafizetését megelőző naptól.
(7)
A cseh hatóságok véleménye szerint a 300 bázispontú kockázati ráhagyás pontosan tükrözi a Standard & Poor’s B besorolásával (sérülékeny pénzügyi helyzet) rendelkező vállalat pénzügyi helyzetének megfelelő kockázati ráhagyást, valamint a kölcsön összegének 110 %-át kitevő fedezettségi szintet.
(8)
A kölcsön biztosítására szolgáló fedezet a prágai Ruzyně repülőtéren található épületekből, földterületből, raktárkészletből és tartalék alkatrészekből állt. A fedezet legnagyobb részének piaci értékét független szakértő állapította meg. Az Osinek kölcsönszerződéshez négy kiegészítés került megkötésre, amelyek kibővítették és módosították a fedezetként szolgáló eszközök körét (3). A cseh hatóságok állítása szerint minden ilyen módosítás tiszteletben tartotta az Osinek-kölcsönszerződésben rögzített azon feltételt, hogy a tényleges kölcsönösszeg semmikor sem haladhatja meg a fedezet értékének 90 %-át vagy a megállapodás szerinti maximális kölcsönösszeget.
(9)
Az Osinek-kölcsön nem került visszafizetésre az eredeti tervek szerint, hanem a fedezet felszabadításra került, a tartozást pedig tőkésítették 2010. június 30-án (adósság-részvény csere).
1. táblázat
Az Osinek-kölcsön biztosítására szolgáló eszközök áttekintése
Fedezet
Érték CZK-ban (millió)
Az értéket meghatározta:
Felhasználási időszak
Üzemeltetési épület - F. hangár (az épület alatti földterülettel együtt)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. június 1-jei szakértői vélemény
2009. május 11-től (1. részlet)
„APC” adminisztratív épület (az épület alatti földterülettel együtt)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. július 5-i szakértői vélemény
2009. július 30-tól (2. részlet) 2009. december 9-ig (a 3. kiegészítés törölte)
Tartalék alkatrészek (forgó tartalék alkatrészek és/vagy cseremotorok)
[150 - 165]
Az értékelés a 2009. szeptember 30-i nettó könyv szerinti értéken alapul
2009. szeptember 24-től (3. részlet)
Tartalék alkatrészek (forgó, A310 típus (összes) és Boeing gépekhez
[520 - 575]
Az értékelés a 2009. szeptember 30-i nettó könyv szerinti értéken alapul
2009. szeptember 24-től (3. részlet) 2010. január 25-ig (4. kiegészítés)
Az „APC” adminisztratív épület körülötti földterület
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. július 5-i szakértői vélemény
2009. július 23-tól (1. kiegészítés) 2010. január 25-ig
Az F. hangár körülötti és azzal szomszédos földterület
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. július 5-i szakértői vélemény
2009. július 23-tól (1. módosítás)
Tartalék alkatrészek, típus: A319/320
[265 - 290]
A nettó könyv szerinti érték alapján
2009. július 23-tól (1. kiegészítés)
Tartalék alkatrészek, típus: A310, ATR és Boeing
[440 - 485]
A nettó könyv szerinti érték alapján
2009. szeptember 22-től (2. kiegészítés)
Repülésszimulátor
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. szeptember 10-i szakértői vélemény
2009. szeptember 22-től (2. kiegészítés)
1 Boeing 737-55s, regisztrációs jelzés: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. december 7-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés)
2 Boeing 737-55s, regisztrációs jelzések: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2010. december 7-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés) 2010. január 25-ig (4. kiegészítés)
IT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., 2009. november 30-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés)
A „ČSA CZECH AIRLINES” védjegy
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, 2009. november 30-i szakértői vélemény
2009. december 9-től (3. kiegészítés)
A ČSA részesedése a ČSA Support, s.r.o. vállalatban
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., 2010. január 20-i szakértői vélemény
2010. január 25-től (4. kiegészítés)
2.2. A határozat alkalmazási köre
(10)
A 2010. február 24-én kelt, az eljárás megindításáról szóló határozat a 2,5 milliárd cseh koronás Osinek-kölcsönre a 2009. április 30-án megkötött kölcsönszerződés alapján hivatkozik, valamint feltételezi, hogy a kölcsön fedezeteinek a cseh kormány 2009. október 26-i 1343. számú határozata alapján történő felszabadítása lezajlott. Azonban a kölcsön fedezeteinek felszabadítását (adósság-részvény csere) a Bizottsághoz 2010. május 12-én jelentették be (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Szerkezetátalakítási terv), végrehajtására pedig 2010 júniusában került sor. Ezért ez a határozat magával - a 2009. április 30-án megkötött kölcsönszerződés alapján nyújtott - 2,5 milliárd CZK összegű Osinek-kölcsönnel foglalkozik. Az Osinek-kölcsönben szereplő fedezetek felszabadításának és az azt követő adósság-részvény cserének az értékelése az SA.30908 ügyben hozott végleges határozat tárgyát képezi majd.
2.3. Osinek
(11)
Az Osinek egy pénzügyi közvetítő vállalat, amelyet a Cseh Köztársaság szénbányái bezárásának, illetve azok új életre keltésének felügyeletére hoztak létre. A kölcsön nyújtásának idején a vállalat 100 %-ban a Pénzügyminisztérium felügyelete alatt álló cseh hatóságok tulajdonában volt. 2008. november 5-én az Osinek felszámolás alá került. A felszámolását megelőzően az Osinek még rendelkezett forrásokkal, és a beszámolók szerint különböző befektetési lehetőségeket keresett. Az Osinek-kölcsönszerződés megkötésére és aláírására 2009. április 30-án került sor az Osinek nevében, a vállalat felszámolója által. A kölcsönnel kapcsolatos potenciális kockázatok azonosítása érdekében az Osinek megrendelte a ČSA gazdasági elemzését egy független szakértőtől, a European Business Consulting spol. s.r.o. vállalattól (a továbbiakban: EBC), valamint egy jogi elemzést a JUDr. Jiří Rybář és JUDr. Pavel Štrbík ügyvédi irodától.
(12)
2009. szeptember 29-én az Osinek és a Cseh Köztársaság Ipari és Kereskedelmi Minisztériuma megállapodást írt alá, amelynek értelmében az Osinek ČSA vállalattal kapcsolatos, az Osinek-kölcsönből fakadó követelései a minisztériumhoz kerülnek át az Osinek felszámolási eljárása eredményeképpen. A ČSA ugyanezen napon értesítést kapott erről az áthelyezésről. 2010. március 8-án lezárult az Osinek felszámolási eljárása.
(13)
2010. május 3-án a cseh kormány elfogadta a ČSA szerkezetátalakítási tervéről szóló 333. számú határozatot, amely értelmében a cseh kormány utasította az Ipari és Kereskedelmi Minisztériumot, hogy a biztosítékok némelyike esetében hajtsa végre a zálogok felszabadítását a ČSA jegyzett tőkéjének megemelése előtt. A kölcsön tőkésítése (adósság-részvény csere) jogi szempontból ezen a határozaton alapult és 2010. június 30-án került végrehajtásra.
2.4. A kedvezményezett, a ČSA
(14)
A ČSA 1923 óta a Cseh Köztársaság nemzeti légitársasága. Székhelye Prágában van és üzemeltetése a prágai Ruzyně repülőtérről történik. A ČSA a legnagyobb légitársaság a prágai Ruzyně repülőtéren, és az útjukat Prágában kezdő vagy ott végző utasok 37 %-át szállítja. A ČSA tagja a Sky Team szövetségnek. A szerkezetátalakítás előtt a ČSA flottája 51 repülőgépből állt. A ČSA menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatásokat kínál (44 ország 104 célhelyére). A ČSA emellett charter-járatokat, teherszállítási szolgáltatásokat, földi kezelési szolgáltatásokat (a prágai Ruzyně repülőtér minden utasának körülbelül 60 %-át kezeli), repülőgép-karbantartási szolgáltatásokat, személyzet-oktatási szolgáltatásokat, vendéglátási szolgáltatásokat is kínál, valamint a prágai Ruzyně repülőéren megtalálhatók a vámmentes üzletek, a fedélzeten pedig vámmentes értékesítést végez.
2.4.1. Tulajdonosi szerkezet
(15)
A ČSA egy állami tulajdonban lévő vállalat, a részvényeinek 95,69 % százaléka a Cseh Köztársaság tulajdonában van a Pénzügyminisztériumon keresztül. A kisebbségi tulajdonosok a Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prága városa (1,53 %) és Pozsony városa (0,51 %).
(16)
A szerkezetátalakítási folyamat befejeztével az állam stratégiai partnert kíván találni a ČSA vállalat számára. A tervezett privatizálás előkészületeként a cseh kormány egy új vállalati szerkezet kialakítása mellett döntött, a Český Aeroholding, a.s. (a továbbiakban: ČAH) keretében.
(17)
2011. október 25-én a cseh versenyhatóság jóváhagyta a ČAH létrehozását, amely magában foglalja majd a ČSA vállalatot, a prágai Ruzyně repülőteret, és a ČSA jelenlegi leányvállalatait, azaz a Czech Airlines Handling, a Holidays Czech Airlines, a Technics és a ČSA Services s.r.o. vállalatokat. A ČAH vezetése és szerkezete tartalmazza majd pénzügyi holdingszerkezetek elemeit, hogy elősegíthesse a holdingba tömörülő vállalatok szerkezetátalakítását, javítva hozzáférésüket a kereskedelmi finanszírozáshoz és felkészítve őket a soron következő privatizációra.
2.4.2. A vállalat pénzügyi helyzete
(18)
A ČSA nehézségekkel került szembe, amelyek jelentősen súlyosbodtak 2009-ben, a jelenlegi gazdasági válság csúcspontján. Bár a vállalat a cseh nemzeti törvények értelmében semmikor sem érte el a fizetésképtelenségi eljárás indításához szükséges helyzetet, ennek ellenére egyértelműen negatív trend volt tapasztalható a főbb pénzügyi mutatóiban.
2. táblázat
A ČSA saját tőkéje és jegyzett tőkéje, 2006-2009 (ezer CZK)
2006
2007
2008
2009
Saját tőke
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Forrás: A ČSA éves jelentései.
3. táblázat
Változások a ČSA pénzügyeiben (ezer CZK)
(ezer) CZK
2006.12.31.
2007.12.31.
2008.3.31.
2008.6.30.
2008.12.31.
2009.3.31.
2009.6.30.
2009.9.30.
2009.12.31.
Nyereség/Veszteség
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Forgalom (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Működési tevékenységből származó nettó pénzáramlás
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Tartozás
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Nettó eszközérték
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Forrás: A ČSA által rendelkezésre bocsátott pénzügyi nyilatkozatok.
(19)
A vállalat 2007-ben és 2008-ban nyereséges volt. Azonban 2009-ben jelentősen leromlott az üzleti eredménye. A forgalma csak kis mértékben csökkent az előző négy évhez képest, de a pénzáramlás jelentősen visszaesett. Az adósságállomány szintje többé-kevésbé stabil volt. A vállalat a veszteségeit az eszközei értékesítésével ellensúlyozta, különösen a 2009-es pénzügyi évben.
(20)
A vállalat helyzete tovább romlott 2009 során, különösen a nyarat követően, amely hagyományosan nyereséges időszak a ČSA számára.
2.5. Az eljárás megindításról szóló határozat
(21)
2010. február 24-én a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. Határozatában a Bizottság arra vonatkozó kételyeit fejezte ki, hogy a ČSA már a kölcsön fogadásakor is olyan mértékű nehézségekkel küzdött-e, amelyek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítás iránymutatás) (6) foglaltaknak megfelelnek.
(22)
Továbbá a Bizottság aggályait fejezte ki arra vonatkozóan, hogy az Osinek által a ČSA számára biztosított kölcsön - figyelembe véve a vállalat pénzügyi helyzetét - járt-e olyan gazdasági előnnyel, amelyet a kedvezményezett vállalkozás nem ért volna el normál piaci körülmények között. Továbbá a Bizottság azt is megkérdőjelezte, hogy ha a kölcsön része volt állami támogatás is, akkor ez a támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásokra alkalmazandó szabályokkal, különös tekintettel a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes közösségi keretszabály (a továbbiakban: az ideiglenes keretszabály) című bizottsági közleményre (7). Ha az Osinek-kölcsönről azt állapítják meg, hogy tartalmazott állami támogatást is, az intézkedés hátrányos hatással lehetett a versenyre, azaz a prágai Ruzyně repülőtérről induló útvonalakat kínáló vagy a ČSA-val és annak leányvállalataival más piacokon versenyző vállalatok számára.
3. A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI
(23)
Az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszként a Cseh Köztársaság észrevételeket nyújtott be, amelyekben kifejtette, hogy a Osinek-kölcsön megfelelt a „piacgazdasági befektető elve” tesztnek, mivel a ČSA nem biztosított indokolatlan gazdasági előnyöket.
(24)
Továbbá a Cseh Köztársaság azon a véleményen van, hogy a ČSA nem nehéz helyzetben lévő cég volt, csak 2009 augusztusában vált nehéz helyzetben lévő céggé. A Cseh Köztársaság úgy érvel, hogy a növekedési problémái ellenére a ČSA mindig képes volt életképessége megőrzésére. Azonban a helyzet megváltozott a 2008-as év végén és 2009 elején, és tovább romlott az év során a globális gazdasági visszaesésnek köszönhetően, amely komoly hatással volt a világ közlekedési piacaira (8). Ez a destabilizálódott olajpiacokkal és az árfolyam-ingadozásokkal együttesen járult hozzá a ČSA pénzügyi helyzetének romlásához.
(25)
2009 során a ČSA az előző évek eredményein alapuló előrejelzésekre hagyatkozott és jelentősen jobb eredményeket várt a nyári szezonban. Azonban a vezetőség számára augusztus közepén jelentett 2009 első féléves eredmények jelentős visszaesést mutattak a ČSA átlagos jövedelmében június hónapra. 2009 augusztusában egyértelművé vált a vezetőség számára, hogy a vállalat nem tud tovább működni azonnali költségcsökkentő intézkedések és külső forrásból származó pénzügyi segítség nélkül.
(26)
Az Osinek-kölcsön lehetséges állami támogatási elemével kapcsolatban a Cseh Köztársaság fenntartja, hogy a kamatláb megfelel a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a referencia-kamatláb közleményben) (9) meghatározott követelményeknek. A Cseh Köztársaság különösen fenntartja azt, hogy megfelelő volt a három havi PRIBOR alkalmazása alapkamatként a kölcsön kamatlábának meghatározásához, figyelembe véve a pénzpiacok volatilitását az Osinek-kölcsönszerződés aláírása idején.
(27)
A ČSA vállalatot nem értékelik minősítési rendszerek, így a Cseh Köztársaság nem tudja bizonyítani azon feltevését, hogy az Osinek-kölcsönszerződés aláírásakor a ČSA B besorolásúnak felelt volna meg. Azonban a Cseh Köztársaság az EBC által 2009. április 27-én írt jelentésre hivatkozik, amely szerint a ČSA fizető- és hitelképes volt.
(28)
A Cseh Köztársaság ismét kijelenti, hogy a kölcsön biztosítása érdekében a ČSA vállalatnak a kölcsön összegének legalább 110 %-át kitevő fedezetet kellett nyújtania a kölcsön teljes ideje alatt. Így a ČSA számára ténylegesen biztosított kölcsön összege semmikor nem haladhatta meg a fedezetek teljes összegének 90 %-át. A Cseh Köztársaság megerősítette, hogy ez a követelmény minden esetben teljesült, továbbá értékelő jelentéseket nyújtott be a kölcsön fedezeteként felhasznált eszközökről.
(29)
Továbbá a Cseh Köztársaság érvelése szerint az Osinek felszámolója - tekintve, hogy az Osinek jelentős mennyiségű rendelkezésre álló pénzügyi erőforrással bírt - befektetési lehetőséget keresett, haszon elérése céljából. Az Osinek-kölcsönszerződés megkötése előtt a felszámoló az EBC független tanácsadó vállalatot és a JUDr. Jiří Rybář és JUDr. Pavel Štrbík ügyvédi irodát bízta meg gazdasági, illetve jogi elemzés készítésével a kölcsönajánlattal kapcsolatosan. Az EBC által készített elemzés megerősítette, hogy a ČSA fizetőképesnek tekinthető, és annak kockázata, hogy a ČSA vállalatnak adott kölcsön veszteséget vagy kárt okozna minimális. Ezen elemzés alapján a felszámoló úgy döntött, hogy a ČSA számára biztosított kölcsön előnyös módja annak, hogy az Osinek rendelkezésre álló pénzügyi erőforrásait lekössék.
(30)
A Cseh Köztársaság kifejti továbbá, hogy még ha a Bizottság úgy is találja, hogy az Osinek-kölcsön feltételei kedvezőbbek voltak a piacon kínált egyéb kölcsönöknél, a kölcsön akkor is összeegyeztethető az ideiglenes keretszabályban megállapított feltételekkel.
4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(31)
A hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottság három érdekelt féltől és a kedvezményezettől, a ČSA-tól, kapott észrevételt a vizsgált intézkedéssel kapcsolatban (4. bekezdés).
(32)
A ČSA észrevételei lényegében megegyeznek a Cseh Köztársaság fentiekben részletezett észrevételeivel az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan. A ČSA újból kijelenti, hogy az Osinek-kölcsön nyújtása piaci feltételekkel történt, mivel az Osinek ésszerű piaci szereplőként viselkedett egy olyan piacon, amelyet inkább a kereskedelmi, semmint a gazdasági vagy társadalmi szakpolitikai célkitűzések motiválnak. Továbbá a ČSA észrevételeket tesz az esetleges támogatási elem számszerűsítésére vonatkozóan, amennyiben a Bizottság azt állapítaná meg, hogy az Osinek-kölcsönt előnyös kamat mellett nyújtották, azaz feltételezve, hogy a ČSA besorolása B-nél rosszabb és/vagy a fedezet minősítése nem „magas” volt.
(33)
Az összes érintett harmadik fél a ČSA versenytársa, akiket ugyanaz az ügyvédi iroda képvisel, így bizonyos mértékben az érvelésük is azonos. Az érintett harmadik felek úgy vélik, hogy az Osinek-kölcsön révén a ČSA olyan állami támogatáshoz jutott, amely lehetővé tette számára a tisztességtelen versenyzést, olyan árakat felszámítva, amelyet az állami támogatásban nem részesülő többi versenytárs nem képes nyújtani anélkül, hogy kockáztatná a költségei fedezésére és ésszerű nyereség elérésére irányuló képességét (10).
(34)
Az érdekelt harmadik felek érvelése szerint a ČSA már 2008. július 1-jét megelőzően komoly nehézségeket tapasztalt. Továbbá úgy érvelnek, hogy az Osinek-kölcsönt jelentősen alacsonyabb kamat mellett nyújtották ahhoz képest, amilyen kamatot egy bank megkövetelt volna hasonló körülmények között, figyelembe véve a ČSA pénzügyi helyzetét, a visszafizetési határidőt, a fedezetek minőségét, valamint a tényleges visszafizetés alacsony valószínűségét. Ilyen körülmények között az Osinek-kölcsön jogtalanul nyújtott, az EU-szabályokkal nem összeegyeztethető állami támogatásnak minősülne. Az észrevételeket benyújtó egyik versenytárs azt állítja, hogy a ČSA teljesítette azon feltételt, hogy a jegyzett tőkéjének több mint fele eltűnt 2007, 2008 és 2009 során. Továbbá 2008-ban és 2009-ben a ČSA jegyzett tőkéjének több mint egynegyede tűnt el az előző 12 hónaphoz viszonyítva. Ugyanez a versenytárs kifejti, hogy a ČSA jegyzett tőkéjének 2008-as csökkenéséből feltételezhető, hogy a vállalat már 2008. július 1-jén teljesítette a nehéz helyzetben lévő vállalat mindkét feltételét a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.a) pontja értelmében.
(35)
Az érdekelt harmadik felek azt állítják továbbá, hogy a negatív üzemi pénzáramlás, a hitelezők sokasága és a 30 napon belül esedékes és fizetendő pénzügyi kötelezettségek miatt feltételezhető, hogy a vállalat a 2007-es év végétől szenvedett már a küszöbön álló fizetésképtelenségtől, és ezért már 2007 óta nehézségekkel küzdő cégnek számíthatott (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.c) pontja értelmében).
5. A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK MEGJEGYZÉSEI KAPCSÁN
(36)
A Cseh Köztársaság nem értett egyet az érdekelt harmadik felek észrevételeivel és egyetértett a ČSA észrevételeivel. A Cseh Köztársaság fenntartotta azon álláspontját, hogy az Osinek-kölcsönt piaci feltételek mellett és a referencia-kamatláb közleményben foglaltak szerint nyújtották. A Cseh Hatóságok azzal érvelnek továbbá, hogy a ČSA 2009 második feléig képes volt állami támogatás nélkül működni. A ČSA eszközeinek állapotát még 2009 első felében sem rontották komolyan a körülmények, és azok értéke 2009 valójában növekedett az első negyedéves [8 340-9 255] millió CZK-ról [8 990-9 920] millió CZK-ra 2009 második negyedévére.
(37)
A Cseh Köztársaság megjegyzi, hogy bár a ČSA a tevékenysége eredményét a cseh számviteli szabványokkal (CAS) és az nemzetközi pénzügyi jelentési szabványokkal (IFRS) összhangban összeállítva is közzéteszi, az érdekelt harmadik felek az észrevételeiket kizárólag a CAS alapján kapott eredményekre alapozzák, amelynek a módszertana nem biztosít valós képet a vállalat működéséről. Az IFRS szabványokkal összhangban összeállított kimutatások jobb tájékoztatást adnak a vállalat pénzügyi állapotáról, ezért megfelelőbbek. A ČSA a cseh adótörvényekben előírt kötelezettség miatt alkalmazza a CAS szabványokat. Azonban a ČSA tevékenységei nem korlátozódnak a Cseh Köztársaságra, hanem globális szintűek, ezért a ČSA az IFRS szabványokat is alkalmazza. A Cseh Köztársaság rámutat, hogy a bankok is az IFRS szabványokat alkalmazzák saját hitelezési döntéseik meghozatalához, mivel azokat a CAS-alapú kimutatásoknál pontosabbnak találják.
(38)
Végezetül a Cseh Köztársaság bizonyítékot bocsátott rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az Osinek-kölcsön odaítélésekor a ČSA nem teljesítette a cseh fizetésképtelenségről szóló törvény (11) szerinti fizetésképtelenségi feltételeket.
6. ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(39)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(40)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ezért annak megállapítása érdekében, hogy a szóban forgó intézkedés állami támogatásnak minősül-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, az alábbi összes feltételnek fenn kell állnia. A pénzügyi támogatásra jellemzőnek kell lennie, hogy
-
az állam nyújtja, vagy állami forrásból nyújtják,
-
gazdasági előnyt jelent a kedvezményezett számára,
-
előnyben részesít meghatározott vállalkozásokat vagy meghatározott áruk termelését,
-
torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, és
-
érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.1. Állami források és az államnak való betudhatóság
(41)
Az állami támogatás fogalma minden olyan előnyre vonatkozik, amelyet közvetlenül vagy közvetve állami források révén nyújtanak, azt maga az Állam vagy valamely közvetítő szervezet a rá ruházott hatáskör alapján eljárva nyújtja.
(42)
Ennélfogva elsőként azt kell megállapítani, hogy az Osinek-kölcsön állami forrásból származónak tekintendő-e. A fentiekben említettek szerint az Osinek a kölcsön nyújtása idejében a Cseh Köztársaság Pénzügyminisztériumának 100 %-os tulajdonában volt, ezért - függetlenül a vállalati vagy egyéb jogállásától - a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv (12) 2b. cikke értelmében közvállalkozásnak minősül. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az Osinek-kölcsön finanszírozása állami forrásokból történt.
(43)
Mindazonáltal a Bíróság ítélete azt is tartalmazta, hogy amennyiben az állam képes egy közvállalkozást ellenőrizni és annak tevékenységeire meghatározó befolyást gyakorolni, nem feltételezhető minden további nélkül, hogy az állam ezt az ellenőrzést konkrét esetben ténylegesen gyakorolni is fogja. Egy közvállalkozás az állam által megengedett önállóságának mértéke szerint többé-kevésbé függetlenül cselekedhet. Ezért az a puszta tény, hogy egy közvállalkozás állami ellenőrzés alatt áll, nem elegendő ahhoz, hogy az államnak tudják be a vállalkozás szóban forgó pénzügyi támogatási intézkedésekhez hasonló intézkedéseit. Ezenkívül azt is meg kell vizsgálni, feltételezhető-e, hogy a hatóságok valamilyen módon részt vettek-e az intézkedés meghozatalában. Ezzel kapcsolatban a Bíróság rámutatott, hogy egy közvállalkozásnak nyújtott támogatási intézkedés államnak való betudhatósága azon valószínűsítő körülmények összességéből vezethető le, amelyek a konkrét ügy körülményeiből és az intézkedést eredményező kontextusból adódnak (13).
(44)
Ilyen valószínűsítő körülmények lehetnek az állami társaság integrációja a közigazgatás szerkezetében, tevékenységének fajtája és annak gyakorlása a piacon a magángazdaság szereplőivel szokásos versenyfeltételekkel versenyezve, a vállalkozás jogállása (abban az értelemben, hogy a közjog vagy az általános társasági jog vonatkozik-e rá), a vállalkozás vezetésére gyakorolt hatósági felügyelet intenzitása vagy bármely más körülmény, amely az adott ügyben az intézkedés meghozatalában a hatóságok részvételére vagy a részvétel hiányának valószínűtlenségére utal, miközben figyelembe kell venni az intézkedés hatókörét, tartalmát vagy annak feltételeit is.
(45)
A Bizottság megjegyzi, hogy az Osinek Felügyelő Bizottsága tagjainak többsége hatóságok (mint például a Pénzügyminisztérium) képviselője.
(46)
Az Osinek 2008. november 5-én került felszámolás alá az egyetlen részvényes azonos dátumú határozata értelmében. Bár a cseh törvények értelmében a felszámolónak saját hatáskörében, a vállalat szerveitől kapott utasítások nélkül kell cselekednie a felszámolási eljárás során, a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a felszámolót az Osinek egyetlen részvényese, a Cseh Köztársaság Pénzügyminisztériuma jelölte ki.
(47)
Továbbá a cseh hatóságok a Bizottság számára JUDr. Jiří Rybář és JUDr. Pavel Štrbík ügyvédektől származó szakértői véleményeket nyújtottak be a Bizottsághoz, amely vélemények javasolták, hogy a ČSA számára nyújtandó kölcsönre vonatkozó határozat meghozatala előtt az Osinek felszámolója tanácskozzon az Osinek részvényesével, azaz a Cseh Köztársasággal.
(48)
Az Osinek tevékenységének állam általi felügyelete tekintetében a Bizottság megállapítja továbbá, hogy ezt követően a 333. számú határozatban szintén a cseh kormány hozta meg a döntést az Osinek-kölcsön fedezeteinek felszabadításáról és az adósságnak a ČSA részvényeire történő átváltásáról.
(49)
Ennélfogva a Bizottság megállapítja, hogy a Osinek-kölcsön odaítélésére vonatkozó döntés betudható a cseh államnak. Az Osinek-kölcsönt ezért állami forrásból finanszírozottnak kell tekinteni.
6.2. Gazdasági előny
(50)
A Bizottság megjegyzi, hogy az EU-jog megalapozott elvei szerint, amennyiben az állam egy vállalat számára további saját tőkét biztosít, a piaci feltételeknél kedvezőbb módon, úgy ez az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat, mivel ez a szóban forgó cikk értelmében az adott vállalkozás előnyben részesítését eredményezné. Annak meghatározásához, hogy egy adott vállalkozás olyan gazdasági előnyhöz jutott-e az állam révén, amelyet normál piaci körülmények között nem ért volna, el a Bizottság a „piacgazdasági befektető” elvét alkalmazza (14).
(51)
Ezen elvvel összhangban nem beszélhetünk állami támogatásról, amennyiben hasonló körülmények között a közszférában tevékenykedő szereplőéhez hasonló méretű magánbefektető - piacgazdaság normál piaci feltételei mellett működve - motiválható lett volna a kérdéses tőkejuttatásra. A Bizottságnak tehát azt kell megvizsgálnia, hogy egy magánbefektető ugyanezen feltételekkel részt vett volna-e a szóban forgó tranzakcióban. A vélelmezett magánbefektető tervezett viselkedése egy óvatos befektető viselkedése, akinek a maximális nyereség elérésére vonatkozó célját az adott megtérülés esetén elfogadható kockázati szinttel kapcsolatos óvatosság mérsékli. Ezzel az elvvel összhangban az állam által közvetlenül vagy közvetve, a normál piaci feltételeknek megfelelő viszonyok között valamely vállalat rendelkezésére bocsátott tőke nem tekinthető állami támogatásnak (15).
(52)
A fennálló ítélkezési gyakorlat szerint a „piacgazdasági befektető”elve a kölcsönökre is alkalmazandó. Kölcsön odaítélésére alkalmazva ez a elv azt a kérdést veti fel, hogy a magánbefektető odaítélte volna-e a kölcsönt a kedvezményezettnek azokkal a feltételekkel, amelyekkel az ténylegesen odaítélésre került (16). E tekintetben a Bizottság megvizsgálja, hogy a kölcsönt normál kereskedelmi feltételek mellett nyújtották-e, illetve hogy elérhető lett volna ilyen kölcsön kereskedelmi bankban. Az ilyen kölcsönök feltételei tekintetében a Bizottság figyelembe veszi különösen a felszámított kamatlábat és a kölcsön fedezésére kért biztosítékokat. A Bizottság értékeli, hogy a felkínált biztosíték elegendő-e a kölcsön teljes visszafizetéséhez nem teljesítés esetén, valamint vizsgálja a vállalat pénzügyi helyzetét a kölcsön nyújtásakor (17).
(53)
A Bizottság megjegyzi, hogy a ČSA gazdasági tevékenységet folytató jogi személyiség, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke értelmében vállalkozásnak minősül. Annak meghatározására, hogy az Osinek-kölcsön kedvező körülmények vagy piaci körülmények között került nyújtásra a Bizottság ellenőrizte, hogy a szóban forgó kölcsön kamatlába megfelel-e a Bizottság által a referencia-kamatláb közleményben meghatározott, a piaci kamatláb helyettesítésére szolgáló referencia-kamatláb mértékének.
(54)
A vonatkozó dátum tekintetében, amelyre össze kell vetni a szóban forgó kölcsön kamatlábát a referencia-kamatlábbal, a Bizottság már kifejtette azon álláspontját az eljárás megindításáról szóló határozatban, hogy ennek azon törvényesen kötelező jogi aktus dátumának kell lennie, amely szerint a kölcsön nyújtása került, azaz 2009. április 30. (ez az Osinek és a ČSA közötti kölcsönszerződés megkötésének dátuma).
(55)
A Cseh Köztársaság azt állítja, hogy ebben az időpontban a ČSA számára még elérhető volt magánbankok általi finanszírozás, és a vállalat csak 2009 augusztusában vált nehéz helyzetben lévő céggé. 2009 elején a ČSA hitelképessége B kategóriájú besorolásnak felelt meg.
(56)
A Cseh Köztársaság állításainak ellenőrzésére a Bizottság számos olyan magánbankkal konzultált, amelyek 2009 első hat hónapjában üzleti kapcsolatban voltak a ČSA vállalattal és az szerepelt a belső minősítésükben, a Bizottság vizsgálta a ČSA vállalatra vonatkozó belső minősítések változását 2008 júliusa és 2009 júliusa között, a ČSA számára 2009 első hat hónapjában nyújtott kölcsönök feltételeit, valamint a ČSA 2009 első hat hónapjában tapasztalható hitelképességére vonatkozó egyéb megjegyzéseket. Három magánbank bocsátott rendelkezésre információkat azzal a feltétellel, hogy azokat bizalmasan kell kezelni, azokat a Bizottság csak saját belső elemzésére használja fel és nem hozza azokat harmadik felek tudomására, beleértve a ČSA vállalatot és a cseh hatóságokat is.
(57)
Bár ezen bankok mindegyike tapasztalta a ČSA pénzügyi helyzetének romlását 2009 elején, 2009 első felében mégis a ČSA rendelkezésére bocsátottak működőtőke-kölcsönöket és hiteltermékeket. A három magánbanknál a ČSA belső minősítése nagyjából a B kategóriának felelt meg.
(58)
A Bizottság megállapítja, hogy a bankok válaszai konzisztensek és alaposak. Bár a vállalat belső minősítése romlott, a leminősítés nem tűnik elég jelentősnek ahhoz, hogy igazolja a magasabb kockázati ráhagyást.
(59)
Ezen túlmenően a Bizottság - ahogyan azt az eljárás megindításáról szóló határozatban is jelezte, valamint a Cseh Köztársaság által rendelkezésre bocsátott információk alapján - megállapítja, hogy az UniCreditBank középtávú (4 éves) 200 millió CZK értékű működőtőke-kölcsönt nyújtott a ČSA számára 2008 szeptemberében, amely kölcsönnek egy repülésszimulátor volt a biztosítéka. 2009. június 25-én a kölcsönszerződésben megállapodott pénzügyi jelzőszámoktól való eltérés miatt a UniCreditBank 160 bázispontról (amelyben 2008 szeptemberében állapodtak meg) 325 bázispontra növelte a ČSA-nak nyújtott kölcsön kockázati ráhagyását az egyhavi PRIBOR (azaz az 2009. június 25-i éves 5,10 %-os kamatláb) felett. A Bizottság megállapítja, hogy ez a kamatláb - amely tükrözte a ČSA pénzügyi helyzetének romlását - az Osinek-kölcsön kamatlába (5,51 %/év) alatt van, és nagyjából megfelel a B besorolással rendelkező vállalatok esetében érvényes referencia-kamatlábnak (magas szintű fedezetképzéssel).
(60)
A fentiek tekintetében megállapítható, hogy a ČSA elviekben hozzáférhetett külső finanszírozáshoz az Osinek-kölcsön odaítélésekor, valamint a ČSA hitelképessége 2009 első felében megfelelt a B besorolásnak.
(61)
A kölcsön biztosítására szolgáló biztosíték a prágai Ruzyně repülőtéren található épületekből, földterületből, raktárkészletből és tartalék alkatrészekből állt. A biztosíték piaci értékét a Cseh Köztársaság független szakértői állapították meg, akik vagy a Szakértői Intézetek Nyilvántartásában vagy a cseh Igazságügyi Minisztérium által fenntartott, Hitelesített Szakértők Központi Nyilvántartásában szerepelnek, és akik tapasztalattal rendelkeznek az eszközértékelés terén (18).
(62)
A Bizottság megjegyzi, hogy az F. hangár fedezet (lásd 1. táblázat) értékelési jelentésének dátuma 2009. június 1, míg az Osinek-kölcsön első részlete 2009. május 11-én került kifizetésre. A cseh hatóságok benyújtották az YBN Consult 2009. május 6-án kelt nyilatkozatát, amely megerősíti a felhasznált fedezet értékét. Ez a nyilatkozat összhangban van az Osinek-kölcsönszerződés 5.9.11 bekezdésével, feltéve, hogy a teljes értékelési jelentés benyújtásra kerül az első részlet kifizetésétől számított egy hónapon belül. A Bizottság megállapítja, hogy ez a feltétel teljesült.
(63)
A Bizottság továbbá kritikus módon megvizsgálta a benyújtott értékelési jelentéseket. Az értékelések nem adnak okot aggályra, mivel nem észlelhetők bennük nyilvánvaló hibák, elfogadott módszereket alkalmaznak, és az értékelések hihető feltételezéseken alapulnak. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy ezeknek az értékelési jelentéseknek az eredményei megfelelő közelítést adnak az Osinek-kölcsönhöz biztosítékként felhasznált eszközök reális piaci árára. A biztosítékok egy típusa (a tartalék-alkatrészek) esetében az érték azok nettó könyv szerinti értékén alapult. A Bizottság úgy véli, hogy ez az értékelési módszer megfelelő az ilyen eszköztípusok esetében, feltéve, hogy a tartalék-alkatrészek könnyen értékesíthetők, az értéküknek ezért meg kell felelniük az eredeti beszerzési ár akkumulált értékvesztéssel csökkentett mértékének.
(64)
A kölcsönszerződés előírta, hogy a tényleges kölcsönösszeg nem haladhatja meg a fedezet értékének 90 %-át, azaz a fedezetnek legalább a kölcsönösszeg 110 %-ával kell megegyeznie. A benyújtott információk alapján az első részlet rendelkezésre bocsátása idején, 2009 májusában a 2009. április 30-i kölcsönszerződésben megállapodott eredeti fedezet értéke legalább [110-117] % volt; a második részlet rendelkezésre bocsátásakor, 2009 júliusában legalább [120-132] % volt; a harmadik részlet 2009 szeptemberében történt rendelkezésre bocsátásakor pedig legalább [128-141] % volt. Ráadásul az Osinek-kölcsönszerződés számos kiegészítésében (lásd a (8) preambulumbekezdést) további fedezeti eszközök kerültek hozzáadásra, és bizonyos eszközök felszabadításra kerültek.
4. táblázat
Az Osinek-kölcsön fedezeteinek felszabadítása a különböző időszakokban, áttekintés
Módosítás dátuma
Lehívott összeg
(millió CZK)
Fedezet értéke (millió CZK)
Fedezet százalékos szintje
2009. május 11.
800
[880-935]
[110-117] %
2009. július 23.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
2009. július 30.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
2009. szeptember 22.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
2009. szeptember 24.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
2009. december 9.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
2010. január 25.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
A referencia-kamatláb közlemény feltételezi, hogy a „magas” szintű fedezetképzés 30 % alatti vagy azzal megegyező nemteljesítéskori veszteségrátát jelent, amely egyenértékű azzal, hogy a fedezet értéke a kölcsönösszeg legalább 70 %-a. A Bizottság megjegyzi, hogy a kölcsön esetében meghatározott fedezetszint jelentősen magasabb, ami jelentős biztonsági ráhagyást jelent a fedezet értékére vonatkozó becslések esetleges eltérése tekintetében.
(66)
A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az adott időpontban a megfelelő kamatláb évi 5,16 % lett volna (2,96 %-os alapkamat + 220 bázispont = évi 5,16 %). A 220 bázispontos ráhagyás B minősítést tükröz, ahogyan azt a magánbankok és fent bemutatott magas szintű fedezetképzés is igazolja.
(67)
A kamatláb alacsonyabb az Osinek-kölcsön esetében alkalmazottnál (három havi PRIBOR (19) + 300 bázispont), amely 2009. április 30-án évi 5,51 %-ot jelentett.
(68)
Az alkalmazott kamatláb (három havi PRIBOR plusz 300 bázispont) és a referencia-kamatláb plusz 220 bázispontos ráhagyás elemzése azt mutatja, hogy ezek a kamatlábak egymással összevethetőek a kamatláb kialakításának módszertanát és az alkalmazott kamatláb általános szintjét tekintve egyaránt, beleértve a vonatkozó kockázati ráhagyást is.
(69)
A PRIBOR a bankközi letétek piaci kamatlábainak referenciaértéke, amelynek kiszámítását (rögzítését) a referenciabankok letétértékesítésre adott árajánlataiból (azaz ajánlataiból) végzi a számítási ügynök a Cseh Nemzeti Bank és a Cseh Forex Club (a Cseh Köztársaság Pénzpiaci Szövetsége - A.C.I.) számára (20).
(70)
Az Osinek-kölcsön kamatlába a 3 hónapos lejáratra számított PRIBOR értéken alapul. A referencia-kamatláb egyéves pénzpiaci kamatlábakon alapul. Azonban a Bizottság fenntartja a jogot, hogy bizonyos esetekhez igazítva rövidebb vagy hosszabb lejáratot alkalmazzon.
(71)
A két kamatlábnak az Osinek-kölcsön élettartama (2009 áprilisától 2010 júniusáig) során történő alakulását vizsgáló elemzés azt mutatja, hogy a két kamatláb ténylegesen összevethető. Az átlagos kamatlábak (21) a 2009. április és 2010. június közötti időszakban közel azonosak (4,77 % a PRIBOR + 300 bázispont; 4,79 % a referencia-kamatláb a 220 bázispontos kockázati ráhagyással). A két bázispontos kis különbség az eltérő korrigálási módszerből fakad. A PRIBOR korrigálása napi szinten történik, míg a referencia-kamatlábat minden második hónapban korrigálják.
(72)
A fentiek fényében az alkalmazott kamatláb elfogadható a piaci kamatláb megfelelő helyettesítőjeként. A referencia-kamatláb közlemény alapján az intézkedés összhangban van a piaccal, és ennélfogva nem jelent gazdasági előnyt a ČSA vállalat számára.
(73)
Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a ČSA a hitelező felé esedékes kamatfizetését teljes mértékben teljesítette, az Osinek-kölcsönszerződés feltételeivel összhangban (22).
6.3. Szelektivitás
(74)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint ahhoz, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősüljön, annak előnyben kell részesítenie „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését”. A szóban forgó esetben a Bizottság megállapítja, hogy az Osinek-kölcsönt csak a ČSA számára biztosították. Azaz az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében szelektív.
6.4. A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás
(75)
Az állami támogatás kumulatív kritériumaira tekintettel a jelenlegi esetben vitatott intézkedés az EU-n belüli kereskedelemre tett hatása és a verseny torzítása vitathatatlan, és azt nem vitatták a cseh hatóságok sem. A ČSA versenyben van a többi európai légitársasággal, különösen a légi közlekedés liberalizálása harmadik szakaszának (harmadik csomag) 1993. január 1-jei életbe lépése óta. A szóba forgó intézkedések révén a ČSA tovább folytathatta a működést, és nem kellett szemben néznie - ahogyan más versenytársainak - a gyenge pénzügyi eredményekből normál esetben fakadó következményekkel.
6.5. Következtetés
(76)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés nem tartalmaz a ČSA számára biztosított állami támogatást, mivel az Osinek-kölcsönt piacgazdasági befektetők által elvárható feltételekkel bocsátották rendelkezésre. Különös tekintettel arra, hogy a kamatláb, amelyen az Osinek-kölcsönt nyújtották összhangban volt a referencia-kamatláb közleményben meghatározott referencia-kamatlábbal, tekintve a tényt, hogy a ČSA vállalat a kölcsön nyújtása idején B besorolással rendelkezett, amelyet magánbankok is megerősítettek, valamint arra, hogy a kölcsön biztosítékaként a teljes futamidő alatt a referencia-kamatlábról szóló közleményben meghatározott, a kölcsönösszeg 70 %-át kitevő mértéknél jelentősebben magasabb szintű biztosítékot kértek.
7. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
(77)
A Bizottság ennek ellenére azt is vizsgálta, hogy amennyiben a kölcsön állami támogatást tartalmazónak minősül, akkor az intézkedés összeegyeztethető lenne-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése b) pontja értelmében, az ideiglenes keretszabály alapján.
(78)
Az Osinek-kölcsön nyújtására 2009-ben került sor. Az intézkedés célja ezért egy cég külső finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése egy olyan időszakban, amikor a hitelpiacok normál működése súlyos zavart szenvedett a pénzügyi válság miatt, és amikor a pénzügyi válság (hitelválság) a gazdaság szélesebb rétegeit érintette és a tagállamok gazdaságában komoly zavarokat okozott.
(79)
2008. december 17-én a Bizottság a válságra válaszul elfogadta az ideiglenes keretszabályt. Ebben a Bizottság elismerte „a jelenlegi pénzügyi válság súlyát és a tagállamok egész gazdaságára gyakorolt hatását”. A Bizottság megállapította továbbá, hogy „a nehézségek orvoslásához korlátozott ideig indokolt az állami támogatások bizonyos kategóriáinak alkalmazása, és ezeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani”.
7.1. Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretszabály 4.4.2. szakaszával
(80)
Az intézkedést az ideiglenes keretszabály 4.4.2. szakaszában („Támogatott kölcsön formájában nyújtott támogatások”) foglalt követelmények tekintetében kell értékelni.
(81)
Az ideiglenes keretszabály értelmében az alkalmazott kamatláb egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatláb közleményben meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal.
(82)
A napi kamat a Cseh Köztársaság esetében 2009. április 30-án 1,45 % (23) volt. Az egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamata közötti különbség a 2007. január 1. és 2008. június 30. közötti időszakban 68 bázispont volt.
(83)
A kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díj 220 bázispont volt. Ez a díj a B besoroláson (lásd az (57) preambulumbekezdést) és a felkínált fedezet miatti magas biztosítékszinten (lásd a (64) és (65) preambulumbekezdést) alapul.
(84)
Ezért az ideiglenes keretszabály értelmében a minimális kamatláb 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %) lenne. Az Osinek-kölcsön tényleges kamatlába 5,51 % volt. Következésképpen az Osinek-kölcsönt az ideiglenes keretszabály értelmében megengedett minimális kamatlábnál magasabb kamatlábbal nyújtották.
(85)
Továbbá az ideiglenes keretszabály 4.4. szakasza további két feltétel teljesülését írja elő ahhoz, hogy a kölcsön összeegyeztethető támogatásnak legyen tekinthető:
(86)
Elsőként, a szerződést legkésőbb 2010. december 31-ig meg kellett kötni. A csökkentett kamatlábak a 2012. december 31. előtti kamatfizetésekre alkalmazhatók.
(87)
Az Osinek-kölcsönszerződést 2009. április 30-án kötötték meg. A kölcsönt a tervek szerint egyetlen összegben fizették volna vissza 2010. november 30-án. Következésképpen a kölcsönszerződés teljesíti az első feltételt.
(88)
Másodsorban a kedvezményezett 2008. július 1-jén nem lehet nehéz helyzetben.
(89)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9. pontja kijelenti, hogy nincs EU-s definíció arra vonatkozóan, mi számít nehéz helyzetben lévő cégnek, és hozzáteszi, hogy a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen - akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén - arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, ami a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét.
(90)
Ezt követően a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.b) pontja egyértelművé teszi, hogy valamely vállalkozás akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha olyan társaság esetén, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozása tekintetében, a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el.
(91)
2008-ban a ČSA jegyzett tőkéje 2 735 millió CZK volt. A CAS-szabvány szerinti kimutatás alapján a vállalat saját tőkéje ugyanezen évben 101 millió CZK-ra esett vissza.
5. táblázat
Saját tőke és jegyzett tőke 2007-ben és 2008-ban (ezer CZK)
Forrás: A ČSA által rendelkezésre bocsátott pénzügyi nyilatkozatok.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Saját tőke
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Saját tőke
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Saját tőke
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Jegyzett tőke
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Bár a vállalat jegyzett tőkéjének több mint fele már eltűnt 2008. július 1-jére, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.a) pontjának második feltétele - hogy a jegyzett tőke több mint egynegyede a megelőző 12 hónap alatt veszett el - nem teljesül. A 2007 júniusa és 2008 júliusa között elveszett saját tőke (CZK [31 570 000-34 875 000]) a jegyzett tőke mindössze [0,8-1,5] %-ának felel meg.
(93)
Továbbá a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10.c) pontja értelmében akkor tekinthető egy vállalat nehéz helyzetben lévőnek, ha a hazai jog szerint az adott vállalkozás megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. A cseh hatóságok megerősítették, hogy a ČSA a cseh fizetésképtelenségi törvény (3) bekezdése értelmében nem felelt meg a fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.
(94)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja értelmében egy vállalat a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, különösen akkor, ha egy vállalkozás nehéz helyzetére utaló szokásos jelek mutatkoznak, mint pl. a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.
(95)
A ČSA pénzügyi helyzetében a vonatkozó időszak alatt bekövetkező változások nem mutattak egyértelműen negatív trendet (lásd a 3. táblázatot). A vállalat a 2006-os évet veszteséggel zárta, de helyrejött és 2007 végén pozitív eredményt ért el. Ez követően, 2008 első negyedévének végén [800-880] millió CZK veszteségről számoltak be. Azonban a helyzet a második negyedév végére, azaz 2008. június 30-ra javult. Hasonló trend figyelhető meg a pénzforgalmi helyzetben is. A ČSA forgalma lassan, évről évre csökkent a megfigyelt időszakban. Azonban nem lehet megállapítani, hogy a forgalom jelentősen csökkent 2008. június 30. előtt.
(96)
2008 márciusa és 2008 júniusa között csökkent a vállalat adósságállománya, majd a következő hat hónap során növekedett. Végezetül az eszközök értéke a megfigyelt periódusban egyértelmű trend nélkül ingadozott.
(97)
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontjában meghatározott pénzügyi kritériumok nem mutatják egyértelműen a nehéz helyzetben lévő cég szokásos jeleit 2008. június 30. előtt. Továbbá a ČSA akkor még hozzáféréssel rendelkezett finanszírozáshoz, ahogyan ezt az a tény is mutatja, hogy képes volt 2008 szeptemberében magánbanki kölcsönhöz jutni (lásd az (59) preambulumbekezdést).
(98)
A Bizottság megállapítja, hogy az ideiglenes keretszabály 4.4. szakasza értelmében összeegyeztethető támogatás adható volt olyan cégeknek, amelyek 2008. július 1-jén még nem voltak nehéz helyzetben, hanem később kerültek nehéz helyzetbe a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeképpen. Ennélfogva az a tény, hogy a ČSA egy későbbi időpontban nehéz helyzetben lévő céggé vált, nincs hatással az ideiglenes keretszabály értelmében vett összeegyeztethetőségre.
(99)
Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a ČSA 2008. július 1-jén nem volt nehéz helyzetben lévő cég, ennélfogva jogosult volt az ideiglenes keretszabály alkalmazására.
7.2. Következtetés
(100)
A fentiek figyelembevételével az Osinek-kölcsön az ideiglenes keretszabály 4.4. szakaszában foglalt minden feltételt kielégít. Ennélfogva, ha az Osinek-kölcsön állami támogatást tartalmazónak minősülne is, az intézkedés akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.
8. KÖVETKEZTETÉS
(101)
A Bizottság megállapítja, hogy az Osinek-kölcsön nem tartalmaz állami támogatást. Továbbá, ha az Osinek-kölcsön állami támogatást tartalmazónak minősülne is, az intézkedés akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.
(102)
Ez a határozat nem foglalkozik az Osinek-kölcsön 2010. június 30-i fedezet-felszabadításával és tőkésítésével. Ennek az intézkedésnek az értékelése az SA.30908 ügyben hozott végleges határozat tárgyát képezi majd,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Cseh Köztársaság által a České aerolinie, a. s. vállalat számára 2,5 milliárd CZK összegű, az Osinek a.s. vállalat által biztosított, a 2009. április 30-án kelt kölcsönszerződés alapján kölcsön formájában biztosított intézkedés nem minősül állami támogatásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, és ha annak is minősülne, akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal ugyanazon szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 21-én.