KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 14. april 2011
om forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Litauen
(EØS-relevant tekst)
(2011/240/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse,
under henvisning til akten vedrørende Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse, særlig bilag IX, kapitel 4,
under henvisning til anmodning fra Litauen og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til tiltrædelsesakten fra 2003 kan Litauen i syv år fra tiltrædelsesdatoen indtil den 30. april 2011 på de deri fastsatte betingelser opretholde forbud mod erhvervelse af landbrugsjord for fysiske og juridiske personer fra andre EU-medlemsstater, som hverken er etableret i eller har en lokal filial eller repræsentation i Litauen. Dette er en midlertidig undtagelse fra princippet om fri bevægelighed for kapital, som er sikret ved artikel 63-66 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne overgangsperiode kan kun forlænges med en periode på op til tre år.
(2)
Den 4. februar 2011 anmodede Litauen om en forlængelse af overgangsperioden for erhvervelse af landsbrugsjord med tre år.
(3)
Hovedbegrundelsen for overgangsperioden var behovet for at beskytte de socioøkonomiske vilkår for landbrugsaktiviteter i kølvandet på indførelsen af det indre marked og overgangen til den fælles landbrugspolitik i Litauen. Den skulle især imødegå de bekymringer, der var kommet til udtryk vedrørende de mulige konsekvenser for landbrugssektoren af liberaliseringen af erhvervelsen af landbrugsjord, fordi der ved tiltrædelsen var store forskelle i jordpriser og indkomster mellem Litauen og EU-15 (Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige). Et andet formål med overgangsperioden var at lette privatisering og overdragelse af landbrugsjord til landbrugerne. Kommissionen fremhævede allerede i sin rapport af 16. juli 2008 om revision af overgangsforanstaltningerne for erhvervelse af landbrugsejendom som fastsat i tiltrædelsestraktaten fra 2003 (i det følgende benævnt »midtvejsrapporten fra 2008«) betydningen af at gennemføre ovennævnte landbrugsreform inden udgangen af den fastsatte overgangsperiode (1).
(4)
Jordreformen er endnu ikke afsluttet i Litauen. I henhold til data fra de litauiske myndigheder er der i alt 429 000 ha statsejet jord, til hvilken ejendomsretten skal afklares. I øjeblikket er kun 77 200 ha statsejet landbrugsjord blevet privatiseret, og for 351 000 ha landbrugsjord, der udgør 11,42 % af det samlede landbrugsareal i Litauen, er spørgsmålet om ejendomsretten endnu ikke løst.
(5)
Efter de litauiske myndigheders opfattelse er manglende klarhed med hensyn til ejendomsret sammen med landbrugsbedrifternes ugunstige struktur uvægerligt en hindring for handel med jord og konsolidering af landbrugsjord. Opsplittede jordarealer forringer imidlertid konkurrenceevnen og gør bedrifterne mindre markedsorienterede. I den forbindelse fremgår det af data stillet til rådighed af de litauiske myndigheder, at brug på op til 5 ha i 2009 udgjorde 52,5 % af samtlige landbrugsbedrifter.
(6)
At konkurrenceevnen som nævnt ovenfor er ringere i den litauiske landbrugssektor end i EU-15's landbrugssektor, forværres af problemer med adgang til finansielle ressourcer og høje renter på erhvervskreditter til erhvervelse af landbrugsjord (over 10 % i 2009).
(7)
Desuden havde den nylige verdensomspændende finansielle og økonomiske krise også negative virkninger for Litauens økonomi, især for salgspriserne på landbrugsprodukter. I henhold til data fra Lithuanian Department of Statistics (det litauiske statistiske kontor) under Republikken Litauens regering var det samlede prisindeks for landbrugsprodukter i 2009 sammenlignet med 2008 77,8. Faldet var særlig udtalt i sektoren for afgrødedyrkning, hvor det samlede prisindeks for disse landbrugsprodukter i 2009 sammenlignet med 2008 var 69,1.
(8)
Den store forskel i landbrugsindkomster mellem landbrugerne i Litauen og landbrugerne i EU-15, som dog bliver mindre med tiden, kan forklares med ovennævnte forhold. I henhold til Eurostat faldt landbrugernes indkomst i Litauen med 13,6 % i 2009, mens den gennemsnitlige indkomst i EU-27 faldt med 10,7 %.
(9)
Ligesom for landbrugsindkomsten er der stadig stor forskel på salgspriserne for landbrugsjord i Litauen og de øvrige EU-medlemsstater. I henhold til data fra Eurostat er priserne på marker i Litauen fortsat lave sammenlignet med de øvrige EU-medlemsstater. Fuldstændig konvergens mht. salgspriserne på landbrugsjord var ikke forventet og blev heller ikke betragtet som en nødvendig forudsætning for at bringe overgangsperioden til ophør. De udtalte forskelle i salgspriserne på landbrugsjord mellem Litauen og EU-15 kan dog være til hinder for en gradvis udvikling i retning af priskonvergens.
(10)
Det kan på denne baggrund forventes, hvilket de litauiske myndigheder også gør, at ophævelsen af restriktionerne den 1. maj 2011 vil lægge pres på jordpriserne i Litauen. Følgelig er der risiko for alvorlig uro på det litauiske marked for landbrugsjord ved udløbet af overgangsperioden.
(11)
Der bør derfor indrømmes en forlængelse af overgangsperioden med tre år, jf. bilag IX, kapitel 4, til tiltrædelsesakten.
(12)
For at kunne forberede markedet fuldt ud på liberaliseringen er det fortsat yderst vigtigt, selv under ugunstige økonomiske forhold, at sørge for bl.a. bedre kredit- og forsikringsfaciliteter for landbrugerne samt at gennemføre strukturreformen af landbruget i overgangsperioden som allerede fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008.
(13)
Da et åbent indre marked altid har været kernen i Europas velstand, forventes øget tilgang af udenlandsk kapital at medføre potentielle fordele, også for landbrugsmarkedet i Litauen. Som fremhævet i midtvejsrapporten fra 2008 kan udenlandske investeringer i landbrugssektoren desuden have væsentlige langsigtede virkninger for tilførsel af kapital og knowhow, for den måde, hvorpå markedet for jord fungerer, og for landbrugets produktivitet. Den gradvise lempelse af restriktionerne for udenlandsk ejerskab i løbet af overgangsperioden vil også kunne bidrage til at forberede markedet på fuld liberalisering.
(14)
Af hensyn til retssikkerheden og for at undgå et juridisk tomrum i Litauens nationale retssystem efter udløbet af den nuværende overgangsperiode bør denne afgørelse træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Overgangsperioden for erhvervelse af landbrugsjord i Litauen, jf. bilag IX, kapitel 4, til tiltrædelsesakten fra 2003, forlænges indtil den 30. april 2014.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. april 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 14.)
a litvániai mezőgazdasági földterületek szerzésére vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/240/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak IX. melléklete 4. fejezetére,
tekintettel a Litvánia által beterjesztett kérelemre,
mivel:
(1)
A 2003-as csatlakozási okmány úgy rendelkezik, hogy Litvánia az ott rögzített feltételek szerint a csatlakozást követő, 2011. április 30-án lejáró hétéves időszakra fenntarthatja a más uniós tagállamból származó, Litvániában nem letelepedett, nem bejegyzett, fiókteleppel vagy ügynökséggel ott nem rendelkező természetes személyek és jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó tilalmat. Ez az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63-66. cikke által biztosított szabad tőkemozgás alóli átmeneti kivételt jelent. Ez az átmeneti időszak kizárólag egyszer, legfeljebb hároméves időtartamra hosszabbítható meg.
(2)
2011. február 4-én Litvánia kérelmezte a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó átmeneti időszak három évvel történő meghosszabbítását.
(3)
Ezen átmeneti időszakra főleg azért volt szükség, hogy az egységes piac bevezetésének és a közös agrárpolitikára való áttérésnek a kezdetén megőrizzék a mezőgazdasági tevékenységek társadalmi-gazdasági feltételeit Litvániában. Az intézkedések célja különösen az volt, hogy a föld ára és a jövedelmek tekintetében Ausztriával, Belgiummal, Dániával, az Egyesült Királysággal, Finnországgal, Franciaországgal, Görögországgal, Hollandiával, Írországgal, Luxemburggal, Németországgal, Olaszországgal, Portugáliával, Spanyolországgal, és Svédországgal (a továbbiakban: EU-15) összehasonlítva kezdetben meglévő, hatalmas különbségek miatt a mezőgazdasági földterület megszerzésének liberalizálása által az agrárágazatra gyakorolt átmeneti hatással kapcsolatos aggályokat eloszlassa. Az átmeneti időszak célja volt továbbá az is, hogy megkönnyítsék a privatizációs folyamatot és a gazdálkodók mezőgazdasági termőfölddel való kárpótlását. A Bizottság a 2003. évi csatlakozási szerződésben a mezőgazdasági földingatlanok szerzésére megállapított átmeneti rendelkezések felülvizsgálatáról szóló, 2008. július 16-i jelentésében (a továbbiakban: a 2008. évi félidős felülvizsgálat) már hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a fent említett mezőgazdasági reform az előirányzott átmeneti időszak végére befejeződjön (1).
(4)
A földreform még folyamatban van Litvániában. A litván hatóságok által benyújtott adatok szerint összesen 429 000 hektár állami földterület tulajdonjogát kell tisztázni. Jelen pillanatban csupán 77 200 hektár állami mezőgazdasági területet privatizáltak, és - a litvániai összes mezőgazdasági földterület 11,42 %-át kitevő - 351 000 hektár mezőgazdasági földterület tulajdonjoga még tisztázatlan.
(5)
A litván hatóságok véleménye szerint a tulajdonjogok tisztázatlansága a mezőgazdasági üzemek kedvezőtlen szerkezetével együtt óhatatlanul akadályozza a földügyleteket és a mezőgazdasági területek konszolidációját. A földterületek szétaprózottsága ugyanakkor alacsony versenyképességhez és kevésbé piacorientált gazdaságok kialakulásához vezet. Ebben az összefüggésben a litván hatóságok által 2009-re vonatkozóan rendelkezésre bocsátott adatokból kiderül, hogy abban az évben a legfeljebb 5 hektár méretű gazdaságok tették ki az összes gazdaság 52,5 %-át.
(6)
A litván mezőgazdasági ágazat fent említett, az EU-15 mezőgazdasági ágazatához képest alacsonyabb versenyképességét súlyosbítja az, hogy nehéz hozzáférni a pénzügyi forrásokhoz, és hogy magasak a mezőgazdasági földterület megszerzésére felhasznált kereskedelmi hitelekre alkalmazott kamatok (2009-ben több mint 10 %).
(7)
Ezenfelül a mostani globális pénzügyi és gazdasági válság is negatív hatással volt Litvánia gazdaságára, különösen a mezőgazdasági termékek értékesítési áraira. A Litván Köztársaság Kormánya statisztikai hivatalának adatai alapján a mezőgazdasági termékek 2009. évi felvásárlási árainak teljes indexe a 2008. évhez képest 77,8 volt. A visszaesés különösen jelentős volt a növénytermesztési ágazatban, ahol ezen mezőgazdasági termékek 2009. évi felvásárlási árainak teljes indexe a 2008. évhez képest 69,1 volt.
(8)
A fent említett tényezők megmagyarázzák a litván mezőgazdasági termelők jövedelme és az EU-15 termelőinek jövedelme közötti még mindig jelentős, bár csökkenő szakadékot. Az EUROSTAT szerint 2009-ben Litvániában a mezőgazdasági termelők jövedelmének szintje 13,6 %-kal, míg az EU-27 termelőinek átlagos jövedelme 10,7 %-kal csökkent.
(9)
A mezőgazdasági jövedelem szintjéhez hasonlóan a mezőgazdasági földterületek értékesítési árai esetében is fennáll a szakadék Litvánia és a többi uniós tagállam között. Az EUROSTAT adatai alapján a litvániai mezőgazdasági földterületek árai alacsonyan maradnak a többi uniós tagállamhoz képest. A mezőgazdasági földek eladási árának teljes konvergenciája soha nem volt elvárt, sem az átmeneti időszak megszüntetésének szükséges előfeltétele. Mindazonáltal a Litvánia és az EU-15 közötti jelentős földárkülönbségek olyan nagyok, hogy akadályozhatják az árkonvergencia felé való zökkenőmentes előrehaladást.
(10)
Mindezt szem előtt tartva (a litván hatóságok szerint is) feltételezhető, hogy a korlátozás 2011. május 1-jével történő feloldása nyomást gyakorolna a litvániai földárakra. Ezért az átmeneti időszak lejártával a litván mezőgazdasági földterületek piacán súlyos zavarok kialakulása fenyeget.
(11)
Biztosítani kell ezért a csatlakozási okmány IX. mellékletének 4. fejezetében említett átmeneti időszak hároméves meghosszabbítását.
(12)
Annak érdekében, hogy a piac teljes mértékben felkészüljön a liberalizációra, továbbra is rendkívül fontos - még kedvezőtlen gazdasági körülmények között is -, hogy elősegítsék olyan tényezők javulását, mint a gazdálkodók hitel- és biztosítási lehetőségei, és az átmeneti időszak során befejeződjön a mezőgazdasági szerkezeti reform, amint azt a 2008. évi félidős értékelés is hangsúlyozta.
(13)
Mivel a nyitott egységes piac mindig az európai prosperitás középpontjában volt, a külföldi tőke fokozott beáramlása potenciális előnyökkel járna a litvániai mezőgazdasági piac számára is. A 2008. évi félidős értékelésben kiemeltek szerint a külföldiek mezőgazdasági befektetései hosszú távon jelentős hatással lehetnek a tőke és a know-how biztosítására, a földpiacok működésére és a mezőgazdasági termelékenységre. A külföldi tulajdonlás korlátozásának fokozatos lazítása az átmeneti időszakban szintén hozzájárulna a piac teljes liberalizációra való felkészítéséhez.
(14)
A jogbiztonság céljából és annak elkerülése érdekében, hogy a jelenlegi átmeneti időszak lejárta után Litvánia nemzeti jogrendszerében joghézag alakuljon ki, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján kell hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Litvániában a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó, a 2003. évi csatlakozási okmány IX. mellékletének 4. fejezetében említett átmeneti időszakot 2014. április 30-ig meg kell hosszabbítani.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 13-án.