KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. februar 2012
om Ungarns statsstøtte SA.29608 (C37/10) til rekapitalisering af FHB Jelzálogbank Nyrt
(meddelt under nummer C(2012) 1021)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2014/296/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) samt under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I SAGSFORLØB
(1)
Den 25. marts 2009 ydede Ungarn FHB Jelzálogbank Nyrt (herefter benævnt »FHB« eller »banken«) et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR (2)) på grundlag af den ungarske likviditetsstøtteordning, der blev godkendt af Kommissionen den 14. januar 2010 (3). Den 31. marts 2009 rekapitaliserede de ungarske myndigheder FHB ved hjælp af et lån på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR) i form af nyudstedte præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret på grundlag af en garanti- og rekapitaliseringsordning, der var godkendt af Kommissionen (4).
(2)
Ved brev af 3. april, 13. maj, 14. juli og 11. september 2009 anmodede Kommissionen de ungarske myndigheder om oplysninger om rekapitaliseringsvilkårene. De ungarske myndigheder svarede ved brev af 24. april, 2. juni, 12. august og 9. oktober 2009.
(3)
Da der var tvivl om, hvorvidt banken var sund på rekapitaliseringstidspunktet, anmodede Kommissionen den 19. oktober 2009 Ungarn om at fremlægge en omstruktureringsplan for FHB i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (5) (herefter benævnt »omstruktureringsmeddelelsen«). Ungarn fremsendte yderligere oplysninger den 12. og 19. november 2009 og et udkast til omstruktureringsplan den 26. januar 2010.
(4)
Den 19. februar 2010 tilbagebetalte FHB hele rekapitaliseringsbeløbet til staten.
(5)
Ved brev af 24. og 25. marts 2010 fremsendte Ungarn yderligere oplysninger til Kommissionen. FHB afholdt generalforsamling den 21. april 2010, hvor FHB traf afgørelse om betaling af forrentningen af statens rekapitalisering, hvorefter Kommissionen anmodede om oplysninger ved brev dateret den 22. april 2010.
(6)
Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 2. juni og 1. oktober 2010. De ungarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 11. juni 2010.
(7)
Den 15. juni 2010 fremsendte Ungarn en ajourført omstruktureringsplan, der blev suppleret med yderligere væsentlige oplysninger den 30. september 2010.
(8)
De ungarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 18. juni, 28. juli og 5. oktober 2010 og meddelte ved brev af 29. oktober 2010 Kommissionen, at FHB havde betalt forrentningen af rekapitaliseringen.
(9)
Den 16. december 2010 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt »traktaten«) i forbindelse med støtteforanstaltningerne til fordel for FHB. De ungarske myndigheder anmodede efterfølgende Kommissionen om at ændre denne beslutning, idet den var baseret på delvis ukorrekte og forældede oplysninger. Beslutningen blev derfor erstattet af en ny beslutning af 24. januar 2011 (6) (herefter benævnt »indledningsbeslutningen«). Ved brev af 24. januar 2011 meddelte Kommissionen de ungarske myndigheder, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 2, i forbindelse med støtteforanstaltningen. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 18. juni 2011. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at sende deres bemærkninger til foranstaltningen.
(10)
Ved brev af 2. marts 2011 fremsendte de ungarske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionens beslutning af 24. januar 2011 om indledning af en officiel undersøgelsesprocedure i forbindelse med støtten til FHB. Disse bemærkninger blev suppleret med bemærkninger modtaget fra FHB ved brev af 11. juli 2011.
(11)
Ved brev af 18. juli 2011 indsendte en tredjepart (Magyar Jelzálogbank Egyesület - foreningen af ungarske realkreditbanker) sine bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren til Kommissionen.
(12)
Ved brev af 3. oktober 2011 fremsendte de ungarske myndigheder en ajourført omstruktureringsplan og yderligere oplysninger om tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til den ungarske stat.
(13)
Den 15. december 2011 blev der undertegnet en ny aftale mellem FHB og den ungarske stat, hvori banken forpligtede sig til at betale staten den forrentning, der oprindelig var fastlagt i rekapitaliseringsaftalen.
II. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN
1.1. STØTTEMODTAGEREN
(14)
FHB blev oprettet af staten i 1997. Staten afhændede gradvis sin andel i FHB. I 2003 blev FHB noteret på Budapests Fondsbørs, og i august 2007 mindskede staten sin aktiemajoritet i banken til lidt over 4 %.
(15)
FHB blev oprindelig oprettet som en realkreditbank for at fremme udbredelsen af realkreditobligationer. Banken var underlagt stramme regler for begrænset aktivitet, sikkerhedsstillelse og særligt tilsyn for at sikre maksimal sikkerhed bag realkreditobligationer. FHB fik i starten kun lov til at yde langfristede realkreditlån og garantier i forbindelser med realkreditlån og til at indgå visse former for transaktioner i derivater for at sikre sin egen position i forbindelse med realkreditlångivningen. Realkreditobligationer var hovedfinansieringskilde for bankens långivningsaktiviteter. Banken refinansierede ligeledes realkreditlån forlænget af andre banker.
(16)
I 2006 iværksatte FHB den nye strategiske plan med henblik på at udvide sin bankvirksomhed og sit filialnet for at øge sit finansieringsgrundlag og sit operationelle grundlag ved at indlede aktiviteter på privatkundemarkedet gennem FHB Commercial Bank. FHB begyndte efterhånden at sælge forskellige låneprodukter til privat- og erhvervskunder og at tilbyde kontostyring, modtagelse af indlån og korttjenester og udvidede således bankens produkter på passivsiden.
(17)
FHB er en koncern bestående af et moderselskab, FHB Mortgage Bank Co. Plc og en række helejede datterselskaber: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd og FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. FHB er især aktiv på markedet for realkreditobligationer, hvor FHB har en markedsandel på 23 % (2009) og er den næststørste aktør på det ungarske marked (kun overgået af OTP Bank med en markedsandel på 74 %). FHB har en markedsandel på 4,6 % inden for detailrealkreditlån og på 0,6 % inden for privatkundeindskud.
(18)
Da banken blev rekapitaliseret i marts 2009 beløb den samlede balance sig til 746,2 mia. HUF. Bankens kapitalprocent var på daværende tidspunkt 10,5 %. Statens kapitaltilførsel øgede FHB's kapitalprocent til 16,1 % ved udgangen af 2009 (beregnet på grundlag af ungarske regnskabsregler).
1.2. BAGGRUND
(19)
Ungarn er blandt de medlemsstater, som er blevet hårdest ramt af den finansielle krise. Et mangeårigt alt for stort offentligt forbrug og et lånefinansieret bygge- og forbrugsboom skabte allerede før krisen alvorlige ubalancer i økonomien. Den omfattende private låntagning i euro og schweizerfranc og den fortsatte afhængighed af ekstern finansiering betød, at Ungarn og den ungarske banksektor var særlig sårbar over for udsving i kursen på den ungarske forint, som blev betydelig svækket under krisen.
(20)
Som følge af den finansielle krise måtte Den Internationale Valutafond (herefter benævnt »IMF«), Den Europæiske Union (herefter benævnt »EU«) og Verdensbanken yde nødlån til Ungarn i november 2008 for at mindske spændingerne på landets finansielle markeder.
(21)
For at imødegå de alvorlige forstyrrelser af den ungarske økonomi som følge af krisen indførte den ungarske regering en række foranstaltninger til støtte for den finansielle sektor inden for rammerne af bankpakken finansieret af IMF, EU og Verdensbanken. Foranstaltningerne omfattede en likviditetsstøtteordning og en garanti- og rekapitaliseringsordning.
(22)
Likviditetsstøtteordningen (herefter benævnt »likviditetsordningen«), fastlagt i den ungarske finanslov, stiller likviditet til rådighed for finansielle institutioner i form af lån. Den blev godkendt af Kommissionen den 14. januar 2009 (7) og er efterfølgende blevet forlænget flere gange, senest indtil den 31. december 2011 (8).
(23)
Ved beslutning af 12. februar 2009 (9) godkendte Kommissionen den ungarske garanti- og rekapitaliseringsordning. Inden for rammerne af denne ordning kunne den ungarske stat tegne præferenceaktier, der betragtes som tier 1-kapital i banker. Rekapitaliseringsordningen er efterfølgende blevet forlænget flere gange, senest indtil den 31. december 2011.
(24)
I henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen skal de ungarske myndigheder, hvis en rekapitalisering overstiger 2 % af en banks risikovægtede aktiver, først informere Kommissionen og fremlægge en detaljeret vurdering af, hvorfor de mener, at en sådan bank fortsat bør betragtes som en grundlæggende sund institution. Hvis Kommissionen ikke accepterer vurderingen af, at banken er grundlæggende sund, kan rekapitaliseringen fortsat gennemføres, men forrentningen skal forhøjes for at afspejle den højere risiko, og der skal fremlægges en omstruktureringsplan senest seks måneder efter rekapitaliseringen.
Årsagerne til FHB's vanskeligheder
(25)
Ungarn blev hårdt ramt af den finansielle krise, der sammen med andre interne problemer i banksektoren har forværret situationen for ungarske banker.
(26)
Det var nødvendigt at yde statsstøtte til FHB, da banken i modsætning til mange andre ungarske banker ikke havde et moderselskab i euroområdet og således ikke kunne opnå billig finansiering gennem Den Europæiske Centralbank (herefter benævnt »ECB«). ECB-faciliteterne, herunder forskellige repofaciliteter, blev gjort tilgængelige i euroområdet fra efteråret 2008. Den ungarske centralbank indførte en facilitet i starten af 2010, men den øgede kun adgangen til finansiering i ungarske forint og ikke til eurofinansiering, hvilket ifølge FHB var af afgørende betydning, da krisen var på sit højeste (10).
(27)
Ifølge de ungarske myndigheder skulle rekapitaliseringen af FHB sikre bankens solvens og imødegå likviditetsvanskelighederne i hele den ungarske banksektor.
III. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(28)
Ungarns støtteforanstaltninger til fordel for FHB, der er beskrevet i Kommissionens indledningsbeslutning af 24. januar 2011, består af:
-
et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR) med forfaldsdato den 11. november 2012 ydet den 25. marts 2009 på grundlag af likviditetsstøtteordningen
-
en rekapitalisering på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR) i form af nyudstedte præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret, gennemført den 31. marts 2009 på grundlag af garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(29)
I en rekapitaliseringsaftale mellem Ungarn og FHB blev forrentningen af statens aktier fastsat til 10,49 %, hvilket er i overensstemmelse med den forrentning for grundlæggende sunde banker, der er fastsat i garanti- og rekapitaliseringsordningen, og som skal betales i form af udbytte. Rekapitaliseringen beløb sig til 9 % af FHB's risikovægtede aktiver, hvilket ligger over den tærskel på 2 %, der er fastsat i garanti- og rekapitaliseringsordningen, i henhold til hvilken de støttemodtagende institutioner kan betragtes som grundlæggende sunde. Da Kommissionen ikke blev underrettet om foranstaltningen inden gennemførelsen, havde Kommissionen ikke mulighed for at kontrollere, om det var korrekt at anse banken som grundlæggende sund i henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen. Når støttemodtageren ikke anses for at være sund i henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen, skal der fremlægges en omstruktureringsplan, og forrentningen skal afspejle det forhold, at banken ikke er grundlæggende sund, og være højere end forrentningen for en grundlæggende sund bank.
(30)
På trods af sine vanskeligheder klarede banken sig godt i denne periode. Den havde en stærk kapitalposition (en kapitalprocent på 10,5 % i marts 2009), og den havde en rating på Baa3 fra Moody's Investors Service (herefter benævnt »Moody's«), hvilket fortsat er i »investment grade«-kategorien. I februar 2010, mindre end ni måneder efter rekapitaliseringen, tilbagekøbte banken statens præferenceaktier med særligt udbytte.
(31)
Banken besluttede at tilbagebetale rekapitaliseringen på baggrund af en gennemgang af den konsoliderede aktuelle og forventede kapitalprocent med udgangspunkt i den makroøkonomiske prognose, der dannede grundlag for planlægningen for 2010, og de forventede volumener, balancer og risikooplysninger i bankens finansieringsplan for 2010. Efter gennemgangen blev det konkluderet, at bankens situation på trods af den finansielle krise ved årets udgang var bemærkelsesværdigt bedre end forventet på tidspunktet for indgåelsen af aftalen med den ungarske stat om rekapitaliseringen af banken i starten af 2009.
(32)
FHB tilbagebetalte rekapitaliseringsbeløbet til staten, men betalte ingen forrentning til staten, hvilket var i strid med rekapitaliseringsaftalen (11). Banken mente imidlertid ikke, at statens præferenceaktier med særligt udbytte automatisk gav ret til udbetaling af udbytte, og at det forhold, at der var tale om præferenceaktier, kun betød, at banken skulle betale det angivne udbytte til staten inden udbetaling af udbytte til stamaktionærer. Da stamaktionærerne ikke fik udbetalt udbytte i den periode, hvor staten var indehaver af præferenceaktierne med særligt udbytte, mente banken ikke, at den var forpligtet til at udbetale præferenceudbytte. FHB anførte endvidere, at staten under alle omstændigheder ikke var indehaver af præferenceaktierne med særligt udbytte, da der blev truffet afgørelse om udlodningen af udbytte for 2009, idet aktierne var blevet tilbagekøbt forinden.
(33)
FHB meddelte Kommissionen, at den havde deltaget i stresstesten på EU-plan i 2010 koordineret af Det Europæiske Banktilsynsudvalg i samarbejde med ECB og den ungarske finansielle tilsynsmyndighed. Stresstesten havde fokus på kapitalgrundlaget, men ikke direkte på likviditetsrisici. Testresultaterne, der var baseret på de konsoliderede tal ved udgangen af 2009, viste, at der skulle være en buffer på ver 50] (12) mio. EUR i tier 1-kapital set i forhold til kravet om en tier 1-kapitalprocent for FHB på 6 %.
(34)
Ved »Act CX of 2010 on the Amendment of Certain Acts Pertaining to the Economy and Finance« (herefter benævnt »lov CX af 2010«), der trådte i kraft den 21. august 2010, ændrede Ungarn »Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System« (herefter benævnt »loven om stabilisering«). Lov CX af 2010 gav den ungarske stat ret til med tilbagevirkende kraft at stille krav til FHB om forrentning af kapitaliseringen, selv om den ungarske stat ikke længere var aktionær på tidspunktet for FHB's generalforsamling, hvor der blev truffet afgørelse om udlodning af udbytte.
(35)
Den 28. oktober undertegnede den ungarske stat og FHB en aftale, hvori FHB forpligtede sig til at betale en forrentning på 890 mio. HUF til den ungarske stat for rekapitaliseringen samt en morarente på 11 726 786 HUF.
(36)
Forrentningen blev angiveligt fastsat på grundlag af betingelserne i likviditetsordningen. De ungarske myndigheder anførte, at rekapitaliseringen var blevet finansieret på samme måde som likviditetsstøtten ved hjælp af lån, og at forrentningen af rekapitaliseringen og likviditetsstøtten derfor skulle være den samme. Kapitalen blev gjort tilgængelig for FHB den 6. maj 2009, og den blev tilbagebetalt den 19. februar 2010. Den endelige rentesats var den samme som den, der blev betalt for lånet på ca. 400 mio. EUR. Ifølge oplysningerne fra Ungarn beløb den månedlige gennemsnitlige rente sig til mellem 3,78 % og 4,08 %. Det endelige beløb blev beregnet på ugentlig basis. Ifølge oplysningerne fra de ungarske myndigheder blev den samlede forrentning på 890 mio. HUF betalt ved udgangen af 2010.
(37)
Der blev opkrævet morarenter på grundlag af den ungarske referencesats på 5,97 % som offentliggjort af Kommissionen (13) forhøjet med 100 basispoint. Morarenten blev beregnet for perioden fra den 21. august 2010, hvor den ændrede lov om stabilisering trådte i kraft, til den 28. oktober 2010, hvor aftalen blev undertegnet.
(38)
Den 15. december 2011 indgik den ungarske stat og FHB en ny aftale, hvori banken forpligtede sig til at betale en samlet forrentning på 10,49 % af hele rekapitaliseringsbeløbet (dvs. et samlet beløb på 2 491 742 552 HUF) til staten. I denne nye aftale forpligtede FHB sig således til inden den 31. december 2011 at betale et yderligere beløb på 1 601 742 552 HUF til staten beregnet som forskellen mellem den samlede forrentning på 890 mio. HUF som nævnt ovenfor i betragtning 36 og den forrentning, der allerede var blevet betalt den 28. oktober 2010.
IV. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(39)
Den 30. september 2010 fremlagde Ungarn en ajourført omstruktureringsplan for FHB for Kommissionen. Yderligere oplysninger om omstruktureringsplanen blev forelagt Kommissionen ved brev af 3. oktober 2011. Der er allerede blevet redegjort for hovedaspekterne i omstruktureringsplanen i Kommissionens beslutning om indledning af proceduren. Der blev forelagt yderligere oplysninger den 3. oktober 2011 som redegjort for i punkt 4.1-4.3.
4.1. RENTABILITET
(40)
I 2010 var den økonomiske situation i Ungarn og på internationalt plan meget vanskelig, selv om der var tegn på bedring. I 2010 var den ungarske banksektors rentabilitet langt mindre end året før. Ved lov XC af 2010, som trådte i kraft den 13. august 2010, pålagde den ungarske regering de finansielle organisationer en særlig afgift, som beløb sig til i alt 187 mio. HUF, der primært blev betalt af kreditinstitutioner.
(41)
Privatkundernes efterspørgsel efter lån blev kraftigt reduceret i 2010. Forsyningssiden blev samtidig svækket på grund af den negative udvikling på lovgivningsområdet og på markederne. Der var også en generel nedgang i erhvervslån i sektoren, selv om en række banker - herunder FHB - udvidede deres aktiviteter på erhvervskundeområdet.
(42)
Den vigtigste begivenhed i relation til FHB's operationer og finansielle resultater var opkøbet af Allianz Commercial Bank Ltd (herefter benævnt »Allianz Bank«) og den langsigtede strategiske samarbejdsaftale mellem Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (herefter benævnt »Allianz Hungaria Insurance«) og FHB. Dette opkøb blev afsluttet den 30. september 2010. Der blev samtidig iværksat en fusionering i FHB med det formål at fusionere Allianz Bank og FHB Commercial Bank og rationalisere og optimere hele koncernens virksomhed (filialnet, distributionskanaler, produktporteføljer, it-operationer, organisationsstruktur og HR osv.).
(43)
Opkøbet havde en positiv indvirkning på FHB-koncernens nettooverskud i 2010. Engangsposter vedrørende opkøbet opvejede den negative indvirkning af den særlige bankafgift, tab på udlånsporteføljen og de øgede finansieringsomkostninger. FHB's samlede indtjening i 2010 beløb sig til 11,2 mia. HUF, hvilket var en forøgelse på 58,9 % sammenholdt med 2009.
(44)
Som følge af opkøbet af Allianz Bank er antallet af privat- og erhvervskundekonti i FHB steget væsentligt fra […] i december 2009 til […] i december 2010 (+[…] %). På grund af det store antal sovende konti steg det samlede indskud imidlertid ikke forholdsmæssigt, men fra […] mia. HUF i december 2009 til […] mia. HUF i december 2010 (+[…] %). FHB's markedsandel inden for privat- og erhvervskundeindskud steg fra henholdsvis […] % til […] % og fra […] % til […] %. Opkøbet af Allianz Bank øger således andelen af indskud i FHB's finansieringssammensætning og reducerer provenuet fra realkreditobligationer fra […] mia. HUF i 2010 til […] mia. HUF i 2011.
(45)
FHB forventer en kapitalprocent på omkring […] % i december 2011 baseret på den forventede konsoliderede balance og indtægtsopgørelse for 2011. Denne prognose omfatter den yderligere betaling til den ungarske stat i forbindelse med rekapitaliseringen i marts 2009. Denne yderligere betaling blev foretaget den 15. december 2011 efter aftale med den ungarske stat.
4.2. BYRDEFORDELING
(46)
FHB har betalt en forrentning på 890 mio. HUF af rekapitaliseringen på 30 mia. HUF i oktober 2010. Den oprindelige rentesats var den samme som for lånet på 120 mia. HUF eller en månedlig gennemsnitsrente på mellem 3,79 % og 4,08 %.
(47)
I henhold til den nye aftale undertegnet den 15. december 2011 mellem FHB og den ungarske stat forpligtede banken sig til at betale staten en samlet forrentning på 2 491 742 552 HUF, dvs. 10,49 % af rekapitaliseringsbeløbet, som oprindelig aftalt mellem banken og staten i rekapitaliseringsaftalen.
4.3. FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(48)
De yderligere oplysninger, der blev forelagt i oktober 2011, vedrørte ikke specifikt konkurrencefordrejninger, ud over at det blev understreget, at FHB's markedsandel for indskud fra private kunder og erhvervskunder på trods af købet af Allianz Bank fortsat var begrænset (henholdsvis [0,7 %-1,3 %] og [0,4 %-0,95 %] den 31. december 2010 og henholdsvis [0,65 %-1,3 %] og [1 %-1,35 %] den 30. juni 2011).
V. BEGRUNDELSER FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE PROCEDURE
(49)
Kommissionen indledte en formel undersøgelsesprocedure, da den mente, at de underliggende hovedantagelser i FHB's omstruktureringsplan og indtjeningsprognose ikke var tilstrækkelig begrundede og ikke tog højde for FHB's nylige opkøb af Allianz Bank. Kommissionen gav ligeledes udtryk for tvivl om FHB's rentabilitet på lang sigt i lyset af bankens store afhængighed af engrosfinansiering og markedet for fast ejendom i Ungarn.
(50)
I lyset af den lave forrentning af rekapitaliseringsbeløbet, der blev betalt til staten i oktober 2010 (svarende til en gennemsnitlig rente på 3,79 % til 4,08 % som fastsat i likviditetsordningen), udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt bankens egetbidrag til omstruktureringsindsatsen var tilstrækkeligt. FHB's opkøb af Allianz Bank og aftalen med Allianz Hungarie Insurance rejser desuden tvivl om, hvorvidt støtten blev begrænset til det strengt nødvendige
(51)
Endelig mente Kommissionen heller ikke, at de ungarske myndigheder havde påvist, at der blev truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger på markedet som følge af støtten til FHB, navnlig i lyset af bankens udvidelsesstrategi, dens nylige opkøb af Allianz Bank og den utilstrækkelige forrentning, som blev betalt for statens rekapitalisering.
VI. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(52)
Kommissionen modtog bemærkninger fra foreningen af ungarske realkreditbanker (herefter benævnt »foreningen«) den 18. juli 2011. I sine bemærkninger understregede foreningen omfanget af den krise, der ramte den ungarske økonomi og banksektor i 2008-2009, og det forhold, at rekapitaliseringen af FHB skete på baggrund af den vanskelige makroøkonomiske situation som følge af krisen. Statsindgrebet til fordel for FHB havde til formål at imødegå alvorlige risici i den ungarske realkreditsektor og på markedet for realkreditobligationer. Som følge af sårbarheden over for kursudsving, styrkelsen af schweizerfrancen mod den ungarske forint, der resulterede i et fald i forbrugernes indkomst, og den stigende arbejdsløshed faldt kvaliteten af beholdningen af realkreditobligationer hurtigt og drastisk, og bankernes beholdning af uerholdelige fordringer steg, samtidig med at deres finansieringsmuligheder blev forringet. Dette var navnlig tilfældet for FHB, der henter sin finansiering på kapitalmarkedet.
VII. BEMÆRKNINGER FRA MEDLEMSSTATEN
(53)
Kommissionen modtog bemærkninger fra de ungarske myndigheder den 2. marts 2011 suppleret med bemærkninger fra FHB ved brev af 11. juli 2011.
7.1. RENTABILITET
(54)
I lyset af Kommissionens tvivl om, hvorvidt de underliggende antagelser i bankens omstruktureringsplan er korrekte, anfører de ungarske myndigheder, at de finansielle prognoser er baseret på eksterne eksperters antagelser, og at de er i overensstemmelse med de oplysninger, der var tilgængelige på daværende tidspunkt. Med hensyn til sundhed er de ikke anderledes end alle FHB's øvrige finansieringsplaner eller prognoser.
(55)
Ifølge de ungarske myndigheder er FHB's rentabilitet på lang sigt sikret, hvilket FHB's succes med at rejse midler på både penge- og kapitalmarkedet vidner om. I 2009 udstedte FHB således pantebreve og obligationer for over 60 mia. HUF, og private investorer lånte også banken i alt […].
(56)
De ungarske myndigheder anfører endvidere, at for så hvidt angår privatkundeindskud, viser tallene, at FHB's markedsandel inden for privatkundeindskud steg fra […] % til […] % i 2009, og den forventes at ligge på […] % ved udgangen af 2010. Antallet af privatkonti såvel som porteføljens størrelse er desuden steget konstant og dynamisk på trods af en markedsprognose, der viser et fald i porteføljen. Banken og de ungarske myndigheder mener således ikke, at prognoserne for privatkundeindskud og privatkonti er for optimistiske.
(57)
Med hensyn til FHB's likviditetsposition kan den anses som vedvarende stabil, hvilket bl.a. skyldes, at banken skal opfylde kreditvurderingsbureauernes likviditetskrav. Bankens likviditetsposition var stabil, selv i de mest vanskelige perioder under krisen, hvilket bekræftes i brevet af 19. marts 2009 fra den ungarske centralbankchef til finansministeren.
(58)
Endelig skyldtes forringelsen af kvaliteten af bankens aktiver under krisen navnlig Ungarns makroøkonomiske situation, et fald i husholdningernes indkomst, faldende beskæftigelse og stigende arbejdsløshed snarere end styrkelsen af schweizerfrancen mod den ungarske forint. Selv om FHB har iværksat en række ordninger til støtte for debitorer med økonomiske problemer, vil låneporteføljens kvalitet primært blive permanent forbedret gennem økonomisk vækst og mere gunstige økonomiske indikatorer. Ifølge den ungarske centralbanks og den ungarske regerings økonomiske prognoser stiger bruttonationalproduktet (herefter benævnt »BNP«) i 2011, der vil ske en gradvis forbedring af beskæftigelsen, og arbejdsløsheden vil falde, hvilket sandsynligvis også vil få en betydelig indvirkning på FHB's udlånsportefølje.
7.2. BYRDEFORDELING
(59)
De ungarske myndigheder bemærker, at FHB indgik aftalerne med Allianz Bank og Allianz Hungaria Insurance, efter at FHB havde betalt staten det fulde beløb den 19. februar 2010 for hele den udstedte værdi af aktierne og indløst de aktier, der var blevet udstedt under rekapitaliseringen. FHB's aftaler med Allianz blev indgået i juni og juli 2010, og opkøbet skete i september 2010. På daværende tidspunkt havde FHB ikke modtaget nogen statsmidler. FHB kan således ikke have finansieret købet ved hjælp af den rekapitalisering, der blev tilbagebetalt i februar 2010. De indledende analyser og drøftelser mellem FHB og Allianz startede først, da statslånet var blevet tilbagebetalt. Den købspris, som FHB betalte for Allianz Bank (under hensyntagen til værdien af egne aktier), beløb sig endvidere til ca. 3,3 mia. HUF, selv om Allianz Banks egenkapital var næsten 14 mia. HUF pr. 30. september 2010. FHB havde derfor ikke brug for kapital for at kunne købe Allianz Bank, og transaktionen reducerede ikke FHB's egenkapital.
(60)
Det forhold, at støtten var begrænset til det strengt nødvendige, afspejles desuden i, at FHB's kapitalprocent, der var 11,3 % i 2008, først efter rekapitaliseringen nåede op på det mål for kapitalprocenten på 12 %, der var blevet godkendt af Kommissionen i garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(61)
De ungarske myndigheder bemærker ligeledes, at FHB ikke har udbetalt udbytte i flere år i træk, og banken har kun tilbagekøbt en mindre del af sine aktier i forhold til den samlede værdi af aktionærens egenkapital. Da der kun er blevet tilbageført begrænsede midler til ejere og aktionærer gennem de seneste år, er der således sikret en passende byrdefordeling.
7.3. FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(62)
Ud over de foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger, som Kommissionen har nævnt i sin beslutning, understreger de ungarske myndigheder en række yderligere foranstaltninger inden for rammerne af garanti- og rekapitaliseringsordningen og rekapitaliseringsaftalen mellem FHB og den ungarske stat:
-
Staten har en særlig vetoret vedrørende udbyttebetaling og opkøb (14).
-
Banken skal gennemføre en række begrænsninger vedrørende lønninger, vederlag og fordele for bankens ledende medarbejdere, så længe den ungarske stat er aktionær (15).
(63)
De ungarske myndigheder bemærker, at de fortolker statsstøttereglerne således, at disse adfærdsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger, er eller var bindende for FHB, så længe den ungarske stat var aktionær i banken.
(64)
Ud over ovennævnte foranstaltninger indgik FHB yderligere forpligtelser i punkt 3.8 i rekapitaliseringsaftalen, hvori det fastslås, at rekapitaliseringen skal anvendes til at opfylde følgende mål:
-
FHB skal gennemføre en kapitalforhøjelse i FHB Commercial Bank
-
Rekapitaliseringen skal bidrage til stabiliseringen af de ungarske markeder for pantebreve og realkreditlån og finansiere udviklingen af udlån til privatkunder og SMV'er
-
Rekapitaliseringen skal bidrage til FHB's stabilitet og styrke bankens aktive tilstedeværelse på kapitalmarkedet og således bidrage til at genskabe investorernes tillid
-
FHB skal deltage i konsolideringen af ovennævnte markedssegmenter
-
FHB skal optimere sin finansieringsstruktur (forpligtelsesstruktur)
-
FHB skal udvikle de nødvendige værktøjer til afhjælpning af den alvorlige indvirkning af makrorisici (valutarisici) på kapitalsiden.
(65)
I modsætning til den tvivl, som Kommissionen har givet udtryk for, var formålet med rekapitaliseringen af FHB ikke at fordreje konkurrenceevnen ved at udvide FHB Commercial Banks aktiviteter. Kapitalforhøjelsen i FHB Commercial Bank var et led i rekapitaliseringsaftalen. FHB Commercial Banks hovedaktiviteter, der også blev støttet i forbindelse med kapitalforhøjelsen på 25 mia. HUF finansieret gennem statens rekapitalisering, er fortsat de samme. Udlånsporteføljen til erhvervskunder er til stadighed blevet udvidet, men ikke ud over sin hidtidige trendvækst.
(66)
Efter de ungarske myndigheders opfattelse viser ovenstående, at der ikke er noget grundlag for Kommissionens sammenfattende vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger og dens påstand om, at »disse foranstaltninger er meget begrænsede«. De ungarske myndigheder gør derfor gældende, at rekapitaliseringsaftalen opfylder kriterierne i både loven om stabilisering og de relevante meddelelser fra Kommissionen.
VIII. VURDERING AF STØTTEN
8.1. STØTTENS EKSISTENS
(67)
Kommissionen har allerede i sin beslutning om indledning af proceduren af 24. januar 2011 fastslået, at både rekapitaliseringen og likviditetsstøtten i form af lånet ydet til FHB udgør statsstøtte ifølge traktatens artikel 107, stk. 1 (16). Hverken den ungarske stat eller FHB har fremført nogen argumenter, der kan rejse tvivl herom.
8.2. STØTTENS LOVLIGHED
(68)
Kommissionen har allerede i sin indledningsbeslutning af 24. januar 2011 fastslået, at rekapitaliseringen til fordel for FHB ikke var i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen, navnlig for så vidt angår de krav, der skal opfyldes, hvis kapitaltilførslen overstiger 2 % af støttemodtagerens risikovægtede aktiver. Kommissionen skulle således have været særskilt underrettet om foranstaltningen i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen og traktatens artikel 108, stk. 3.
(69)
Ungarn har således ulovligt iværksat støtten i form af en rekapitalisering til fordel for FHB i strid med traktatens artikel 108, stk. 3.
8.3. KVANTIFICERING AF STØTTEN
(70)
I forbindelse med omstruktureringen af FHB skal der tages hensyn til alle foranstaltninger iværksat til fordel for banken. Der skal således både tages hensyn til rekapitaliseringen på 30 mia. HUF og likviditetslånet på 120 mia. HUF i forenelighedsvurderingen.
8.4. STØTTENS FORENELIGHED
8.4.1. Retsgrundlag
(71)
Som allerede anført i Kommissionens beslutning af 24. januar 2011 er Kommissionen i lyset af de særlige omstændigheder på de finansielle markeder af den opfattelse, at foranstaltningerne kan vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), hvori det anføres, at »Som forenelige med fællesmarkedet kan betragtes: […] støtte, der kan […] afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Da nærværende afgørelse har til formål at vurdere støtten til FHB og bankens omstruktureringsplan, mener Kommissionen, at vurderingen bør baseres på meddelelserne om anvendelsen af statsstøttereglerne i den finansielle sektor under krisen (17). Vurderingen af bankens omstruktureringsplan vil navnlig blive baseret på omstruktureringsmeddelelsen (18).
8.4.2. Omstruktureringsplanens forenelighed
8.4.2.1. Genoprettelse af institutionens langsigtede rentabilitet
(72)
I sin beslutning om indledningen af proceduren (19) udtrykte Kommissionen tvivl om pålideligheden af FHB's antagelser i bankens finansielle fremskrivninger. Kommissionen bemærkede, at der i den omstruktureringsplan, som FHB forelagde i september 2010, ikke blev redegjort for, hvorfor disse antagelser var korrekte. Da der tilsyneladende ikke var blevet taget højde for konsekvenserne af opkøbet af Allianz Bank og aftalen med Allianz Hungaria Insurance i de finansielle fremskrivninger, mente Kommissionen ikke, at de forelagte fremskrivninger fortsat var korrekte. Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl om bankens antagelser om en stærk stigning i bankens indlån.
(73)
Kommissionen var endvidere bekymret over bankens rentabilitet på længere sigt på grund af forretningsmodellen for FHB, som efter Kommissionens opfattelse var sårbar over for likviditetskriser på grund af bankens store afhængighed af engrosfinansiering og den lille andel af indlån. Kommissionen mente ikke, at der i bankens omstruktureringsplan fra september 2010 blev redegjort tilstrækkeligt for den bæredygtige finansiering af banken på længere sigt, idet der navnlig var fokus på kapitalperspektivet.
(74)
På grundlag af yderligere forelagte oplysninger om bankens omstruktureringsplan i oktober 2011 fastslår Kommissionen, at de finansielle prognoser i omstruktureringsplanen fra september 2010 er baseret på sunde og pålidelige antagelser. Det fremgår af de ajourførte oplysninger, herunder om købet af Allianz Bank, at der er sket en forøgelse af bankens indskud fra private kunder og erhvervskunder som følge af de konti, der er overtaget fra Allianz Bank. Dette opkøb underbygger antagelserne om stigningen i indlån.
(75)
Kommissionen ser ligeledes positivt på, at stigningen i indlån bidrager til at diversificere bankens finansieringskilder, reducere realkreditobligationernes relative vægt i finansieringens sammensætning og mindske bankens afhængighed af engrosfinansiering. Ifølge de forelagte oplysninger er andelen af engrosfinansiering (dvs. provenuet fra udstedelsen af obligationer, indlån fra banker og den del af realkreditobligationerne, som ikke anvendes til at refinansiere lån) faldet som en procentdel af bankens samlede forpligtelser fra [35 %-30 %] pr. 31. december 2009 til [30 %-25 %] pr. 31. december 2010. Som følge af denne omlægning af bankens finansieringssammensætning med en større andel indlån er bankens gennemsnitlige finansieringsomkostninger (beregnet som renteudgifter på samlede forpligtelser) blevet reduceret fra [7-6,5] basispoint pr. 31. december 2009 til [6-5,5] basispoint pr. 31. december 2010. Afkastningsgraden steg fra [0,90 %-1 %] i 2009 til [1,05 %-1,10 %] i 2010. Denne positive udvikling bekræftes i bankens prognose, hvor afkastningsgraden forventes at blive stabiliseret i 2014 på [1,05 %-1,2 %] i et basisscenarie og [0,9 %-1,05 %] i et stressscenarie. I 2014 forventes afkastet på egenkapitalen at blive [11 %-13 %] i et basisscenarie og [10 %-12 %] i et stressscenarie.
(76)
Kommissionen gav ligeledes i beslutningen om indledning af proceduren udtryk for sin bekymring over, hvorvidt de foranstaltninger, som de ungarske myndigheder traf på daværende tidspunkt, i tilstrækkelig grad imødegik FHB's eksponering for det ungarske marked for fast ejendom og negative kursudsving. På grundlag af oplysningerne fremlagt af Ungarn den 9. december 2011 ser Kommissionen imidlertid positivt på, at FHB har truffet de nødvendige foranstaltninger til at begrænse bankens involvering i markedet for realkreditobligationer væsentligt (20). Banken har ligeledes øget sin andel af lån til privatkunder væsentligt fra [3 %-5 %] i 2009 til [9 %-11 %] i 2011. Kommissionen bemærker desuden, at »Allianz-handelen« (21) i høj grad bidrog til denne positive udvikling. Med hensyn til bankens eksponering for negative kursudsving kan FHB's forpligtelse til at udvikle de nødvendige værktøjer til afhjælpning af den alvorlige indvirkning af valutarisici på kapitalsiden accepteres som tilstrækkelig til at fjerne Kommissionens tvivl (22), da det giver banken mulighed for at fjerne eller afdække sine valutarisici i forbindelse med valutatransaktioner.
(77)
Kommissionen mener derfor, at den ajourførte omstruktureringsplan, hvor der tages højde for Allianz Bank-handelen, begrunder konkrete målniveauer for FHB's finansielle fremskrivninger og bidrager til at genskabe bankens rentabilitet på lang sigt.
8.4.2.2. Bankens egetbidrag (byrdefordeling)
(78)
Kommissionen ser positivt på, at rekapitaliseringsbeløbet allerede blev fuldt ud tilbagebetalt til staten den 19. februar 2010, dvs. mindre end et år efter, og at banken tilbagebetalte beløbet med egne midler. FHB anvendte også sine egne midler til at tilbagebetale fire afdrag på det mellemfristede statslån, der forfaldt til betaling den 11. februar 2011, den 11. maj 2011, den 11. august og den 11. november 2011.
8.4.2.3. Begrænsning af omstruktureringsomkostningerne, forrentning
(79)
Det er efter Kommissionens opfattelse positivt, at rekapitaliseringsbeløbet blev tilbagebetalt til staten før forfaldstidspunktet. FHB's opkøb af Allianz Bank forbedrer desuden bankens likviditetsprofil og øger indskuddene fra private kunder og erhvervskunder. Opkøbet er således et vigtigt aspekt i bankens forretningsplan og bidrager til dens langsigtede rentabilitet. Det kan således ikke antages, at støtten til FHB blev anvendt til at udvikle bankens aktiviteter på nye forretningsområder, da Allianz Bank og FHB begge opererer på det samme privat- og erhvervskundeområde. Kommissionen mener således, at FHB's opkøb af Allianz Bank Ltd er en passende foranstaltning til at fastholde bankens rentabilitet på lang sigt.
(80)
Kommissionen bemærker desuden, at oplysningerne fra de ungarske myndigheder fjerner den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i indledningsbeslutningen af 24. januar 2011 om, hvorvidt opkøbet af Allianz Bank i vidt omfang var blevet finansieret af staten. Opkøbet af Allianz Bank blev gennemført den 30. september 2010 efter tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til staten den 19. februar 2010. Med hensyn til det udestående beløb ser Kommissionen positivt på, at banken allerede har tilbagebetalt fire afdrag på lånet siden februar 2011 (23). Den »manglende« forrentning af rekapitaliseringen, dvs. det beløb, der ikke blev betalt af FHB oprindeligt, ændrer ikke ved Kommissionens vurdering, da denne betaling beløb sig til ca. 1,6 mia. HUF (betragtning 40), og prisen for Allianz Bank var 3,3 mia. HUF (betragtning 60).
(81)
Med hensyn til forrentningen af støtteforanstaltningerne ser Kommissionen positivt på, at FHB og den ungarske stat indgik en aftale den 15. december 2011, hvori FHB forpligtede sig til at betale en yderligere forrentning på 1,6 mia. HUF til staten. Ud over betalingen af 890 mio. HUF i oktober 2010 svarer FHB's samlede betaling for den ungarske stats rekapitalisering til en forrentning på 10,49 % i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(82)
Kommissionen ser positivt på, at banken tilbagebetalte statens rekapitalisering mindre end et år efter (banken blev rekapitaliseret den 23. marts 2009, og staten blev tilbagebetalt den 19. februar 2010).
(83)
Forrentningen af det mellemfristede lån, som banken modtog på grundlag af likviditetsordningen, er den højeste af i) IMF's særlige trækningsrettigheder (herefter benævnt »SDR«) + 345 basispoint og ii) den etårige interbankrente (herefter benævnt »IBOR«) + 100 basispoint + 123,5 basispoint (svarende til en månedlig gennemsnitsrente på mellem 3,79 % og 4,08 %) i overensstemmelse med betingelserne i likviditetsordningen.
(84)
I henhold til låneaftalen vedrørende det mellemfristede statslån forfalder det første afdrag på lånet […] den 11. februar 2011. Ifølge oplysningerne fra de ungarske myndigheder har FHB betalt fire afdrag på lånet, der forfaldt den 11. februar 2011, den 11. maj 2011, den 11. august 2011 og den 11. november 2011. Kommissionen ser positivt på, at FHB indtil videre har opfyldt sine betalingsforpligtelser i forbindelse med det mellemfristede lån hurtigt. Kommissionen har ingen grund til at betvivle, at lånet vil blive tilbagebetalt fuldt ud og rettidigt ved forfald.
(85)
Denne vurdering bekræftes af FHB's gode resultater på trods af vanskelighederne i den ungarske banksektor og bankens forholdsvis høje core tier 1-kapitalprocent (kernekapitalprocent) (12 % ved udgangen af 2008, der steg til 16,9 % efter rekapitaliseringen i 2009 og fortsat var høj (10,5 %) efter tilbagebetalingen af statskapitalen). Kapitalkravet til ungarske banker var 8 % på daværende tidspunkt. I modsætning til en række af de øvrige banker var banken i stand til at fastholde sin stærke kapitalposition (en kapitalprocent på 10,5 % i marts 2009 efter tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til staten). Derudover havde den stadig en rating på Baa3 fra Moody's, hvilket fortsat er i »investment grade«-kategorien.
(86)
I lyset af disse kendsgerninger mener Kommissionen, at FHB's vanskeligheder var midlertidige og ikke grundlæggende. Den mener derfor, at den forrentning, som banken har betalt, er passende og i overensstemmelse med den forrentning, som en grundlæggende sund bank skal betale.
(87)
Da bankens rentabilitet ikke var truet af de vedvarende problemer i Ungarn, vil Kommissionen ikke stille krav om, at der skal betales yderligere forrentning til staten.
(88)
FHB's forrentning til staten af det mellemfristede lån (se betragtning 84) var desuden i overensstemmelse med betingelserne i likviditetsordningen. Kommissionen mener derfor, at forrentningen for begge støtteforanstaltninger er passende.
(89)
Kommissionen ser ligeledes positivt på, at banken ikke udbetalte udbytte af stamaktierne for årene 2009 og 2010. FHB indførte ligeledes en række begrænsninger på lønninger, vederlag og fordele for bankens ledende medarbejdere, så længe den ungarske stat var aktionær.
(90)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsplanen sikrer, at banken, dens aktionærer og ledelsen selv yder et passende bidrag til omstruktureringsomkostningerne.
8.4.2.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(91)
Kommissionen bemærker, at foranstaltningerne i bankens omstruktureringsplan til begrænsning af konkurrencefordrejninger er begrænsede. For det første er der ikke blevet iværksat strukturforanstaltninger. For det andet finder de adfærdsmæssige foranstaltninger kun anvendelse, så længe bankerne drager fordel af statens kapitaltilførsel. For det tredje ser Kommissionen positivt på, at FHB indtil videre har opfyldt sine betalingsforpligtelser i forbindelse med det mellemfristede lån hurtigt. Kommissionen har ingen grund til at betvivle bankens evne til at tilbagebetale lånet fuldt ud og rettidigt ved forfald. For det fjerde har FHB's markedsstilling ikke ændret sig væsentligt siden opkøbet af Allianz Bank (med markedsandele på [3 %-3,3 %] og [3,4 %-3,6 %] henholdsvis før og efter opkøbet), hvilket forsikrer Kommissionen om, at den konkurrencefordrejende virkning af dette opkøb fortsat er begrænset.
(92)
De adfærdsmæssige foranstaltninger er begrænset til følgende:
-
Banken må ikke følge en aggressiv forretningsstrategi
-
Banken må ikke investere i nye forretningsområder, medmindre disse investeringer er blevet godkendt inden undertegnelsen af rekapitaliseringsaftalen
-
Banken må ikke som led i sin markedsføring anføre, at den har modtaget statsstøtte.
(93)
Kommissionen mener ikke, at de andre adfærdsmæssige foranstaltninger i forbindelse med rekapitaliseringen, som de ungarske myndigheder nævner i deres svar på indledningsbeslutningen af 24. januar 2011, kan betragtes som foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger som følge af støtten.
(94)
I lyset af FHB's begrænsede markedsandel på privat- og erhvervskundeområdet i Ungarn ([0,9 %-1,08 %] og [0,5 %-0,9 %] inden for henholdsvis privat- og erhvervskundeindskud), og da banken tilbagebetalte statens kapitaltilførsel mindre end et år efter, er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at konkurrencefordrejningerne fortsat er begrænsede. Da FHB allerede har tilbagebetalt fire afdrag af det mellemfristede lån under likviditetsordningen, har Kommissionen ingen grund til at betvivle, at banken vil tilbagebetale lånet fuldt ud og rettidigt.
(95)
Den forrentning, der er betalt til staten, er desuden i overensstemmelse med garanti- og rekapitaliseringsordningen og er derfor passende som krævet i punkt 34 i omstruktureringsmeddelelsen.
KONKLUSION
(96)
På grundlag af oplysningerne fra de ungarske myndigheder og den ajourførte omstruktureringsplan for FHB, der er redegjort for i afsnit IV i denne afgørelse, er Kommissionen af den opfattelse, at de gennemførte støtteforanstaltninger i form af et likviditetsstøttelån og en rekapitalisering er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten og opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(97)
Ungarn har undtagelsesvis accepteret, at denne afgørelse vedtages på engelsk som det eneste autentiske sprog -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De foranstaltninger, som Ungarn har gennemført til fordel for FHB Jelzálogbank Nyrt i form af et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR), der blev ydet den 25. marts 2009 med forfaldsdato den 11. november 2012, og en rekapitalisering på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR), der blev foretaget den 31. marts 2009 og omfattede præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret, er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Ungarn.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. februar 2012.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. február 22.)
az SA.29608. (C37/10) számú állami támogatásról amelyet Magyarország hajtott végre az FHB Jelzálogbank Nyrt. feltőkésítése érdekében
(az értesítés a C(2012) 1021. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/296/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felhívták az érdekelt feleket, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
Magyarország 2009. március 25-én 120 milliárd HUF (megközelítőleg 410 (2) millió EUR) összegű középtávú állami hiteltámogatást nyújtott az FHB Jelzálogbank Nyrt-nek (a továbbiakban: FHB vagy a bank) a Bizottság által 2010. január 14-én jóváhagyott (3), magyar bankokra vonatkozó likviditási program keretében. A magyar hatóságok 2009. március 31-én 30 milliárd HUF összeggel (megközelítőleg 100 millió EUR) feltőkésítették az FHB-t, a Bizottság által jóváhagyott (4) garanciavállalási és feltőkésítési programnak megfelelően, 2009. március 31-én újonnan kibocsátott különleges osztalékelsőbbségi és szavazati jogot biztosító részvények formájában.
(2)
2009. április 3-án, május 13-án, július 14-én és szeptember 11-én kelt leveleiben a Bizottság információkat kért a magyar hatóságoktól a feltőkésítés feltételeivel kapcsolatosan. A magyar hatóságok 2009. április 24-én, június 2-án, augusztus 12-én és október 9-én kelt leveleikben válaszoltak.
(3)
Mivel a feltőkésítés időpontjában kétségek merültek fel a bank stabilitásával kapcsolatosan, a Bizottság 2009. október 19-én felkérte Magyarországot, hogy nyújtsa be az FHB szerkezetátalakítási tervét, összhangban „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című bizottsági közleménnyel (5) (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási közlemény). Magyarország 2009. november 12-én és 19-én további információkat szolgáltatott, valamint 2010. január 26-án szerkezetátalakítási tervet nyújtott be.
(4)
Az FHB 2010. február 19-én a feltőkésítés teljes összegét visszafizette az államnak.
(5)
2010. március 24-én és 25-én kelt leveleikben a magyar hatóságok további információkat nyújtottak be a Bizottságnak. Az FHB 2010. április 21-én részvényesi közgyűlést tartott, amelyen úgy döntött hogy a feltőkésítésért ellentételezést fizet az államnak; ezt követően pedig a Bizottság 2010. április 22-i levelében kért tájékoztatást.
(6)
A Bizottság 2010. június 2-án és 2010. október 1-én kelt leveleiben kiegészítő információkat kért. A magyar hatóságok 2010. június 11-én kelt levelükben további információkat szolgáltattak.
(7)
2010. június 15-én a magyar hatóságok frissített szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be, amelyet 2010. szeptember 30-i beadványukban egy további lényeges adattal egészítettek ki.
(8)
A magyar hatóságok 2010. június 18-án, július 28-án és október 5-én kelt leveleikben kiegészítő információkat nyújtottak be, és 2010. október 29-én kelt levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az FHB ellentételezést fizetett a feltőkésítésért.
(9)
A Bizottság 2010. december 16-án úgy döntött, hogy az FHB javára nyújtott támogatási intézkedés vonatkozásában megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Ezt követően a magyar hatóságok arra kérték a Bizottságot, hogy módosítsa az említett határozatát, mivel annak egyes részei helytelenek vagy elavultak voltak. Ezért a határozatot a 2011. január 24-i új határozattal (6) váltották fel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság 2011. január 24-én kelt levelében közölte a magyar hatóságokkal, hogy úgy határozott, a támogatási intézkedést illetően megindítja a Szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2011. június 18-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(10)
A magyar hatóságok 2011. március 2-án kelt levelükben benyújtották észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló, 2011. január 24-i bizottsági határozatra vonatkozóan, amely hivatalos eljárást indított az FHB-nak nyújtott intézkedés tekintetében. Ezeket az észrevételeket az FHB 2011. július 11-én kelt levelével megkapott észrevételek egészítették ki.
(11)
2011. július 18-án egy harmadik fél (a Magyar Jelzálogbank Egyesület) is benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra vonatkozó észrevételeit.
(12)
A magyar hatóságok 2011. október 3-án kelt levelükben benyújtották a szerkezetátalakítási terv további frissítését, és kiegészítő információkat szolgáltattak a feltőkésítésnek a magyar állam számára történő visszafizetéséről.
(13)
2011. december 15-én új megállapodást írtak alá az FHB és a magyar állam között, amelynek értelmében a bank kötelezettséget vállalt arra, hogy kifizeti az államnak a feltőkésítési megállapodásban eredetileg elfogadott ellentételezést.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT BEMUTATÁSA
1.1. A KEDVEZMÉNYEZETT
(14)
Az FHB-t az állam hozta létre 1997-ben. Az állam fokozatosan értékesítette az FHB-ban birtokolt részesedését. 2003-ban az FHB-t bevezették a Budapesti Értéktőzsdére, 2007 augusztusában pedig az állam valamivel 4 % felettire csökkentette a bankon belüli többségi részesedését.
(15)
Az FHB eredeti rendeltetése szerint a jelzáloglevelek használatát terjesztő jelzálogbank. A jelzáloglevelek maximális biztonságának szavatolása érdekében szigorú szabályokat alkalmaztak a bankra a tevékenység korlátozása, a pénzügyi biztosíték és a különleges felügyelet tekintetében. Az FHB eredeti jogosultsága csupán hosszú futamidejű jelzáloghitelek nyújtására, és a jelzáloghitelekkel kapcsolatos garanciavállalásra, valamint - jelzáloghitelezési tevékenységéből eredő helyzetének fedezésére szolgáló - bizonyos típusú származékos ügyletek megkötésére terjedt ki. A bank főként jelzáloglevelekkel fedezte hitelezési tevékenységét, emellett más bankok jelzáloghiteleit is refinanszírozta.
(16)
Az FHB 2006-ban új stratégiai tervet fogadott el banki tevékenységének és fiókhálózatának bővítésére, hogy finanszírozási és működési tevékenységének kiterjesztése céljából, az FHB Kereskedelmi Bank révén belépjen a lakossági piacra. Az FHB a későbbiek során különböző lakossági és vállalati hiteltermékek értékesítésébe kezdett, és belevágott a számlavezetési, betétgyűjtési és kártyával kapcsolatos szolgáltatások nyújtásába is, ezáltal kiterjesztette forrásoldali termékskáláját.
(17)
Az FHB csoport az anyavállalatból, az FHB Jelzálogbank Nyrt.-ből, valamint az alábbi 100 %-ban tulajdonolt leányvállalatokból áll: FHB Kereskedelmi Bank Zrt., FHB Ingatlanlízing Zrt., FHB. Ingatlan Zrt., FHB Életjáradék Zrt. A Bank főként a jelzáloglevelek piacán tevékenykedik. Ezen a piacon az FHB 23 %-os piaci részesedéssel rendelkezik (2009), és a második legnagyobb szereplő a magyar piacon (a 74 %-os részesedéssel rendelkező OTP Bank után). Az FHB piaci részesedése 4,6 %-os a lakossági jelzáloghitelek, és 0,6 %-os a lakossági betétek piacán.
(18)
Amikor a bankot 2009 márciusában feltőkésítették, mérlegfőösszege elérte a 746,2 milliárd HUF-ot. Ugyanakkor a bank tőkemegfelelési mutatója 10,5 %-os volt. Az állam tőkejuttatása révén 2009 végére 16,1 %-ra nőtt a tőkemegfelelési mutató (a magyar számviteli szabályok szerint számítva).
1.2. AZ ELŐZMÉNYEK
(19)
Magyarország az egyik olyan tagállam, amelyet a legsúlyosabban érint a pénzügyi válság. A sokéves kormányzati túlköltekezés, és a hitelek által táplált építőipari és fogyasztási növekedés már a válság kirobbanását megelőzően súlyos gazdasági egyensúlytalanságokhoz vezetett. Az euróban és svájci frankban kibocsátott lakossági jelzáloghitelek túlsúlya, valamint a külső finanszírozás folyamatos igénybevétele miatt az országot és a magyar bankszektort különösen érzékenyen érintik a magyar forint árfolyam-ingadozásai, márpedig a nemzeti valuta jelentős mértékben meggyengült a válság folyamán.
(20)
A pénzügyi válság olyan súlyosan érintette Magyarországot, hogy a Nemzetközi Valutaalapnak (a továbbiakban: IMF), az Európai Uniónak (a továbbiakban: EU) és a Világbanknak 2008 novemberében sürgősségi hitelt kellett folyósítania Magyarország számára, az ország pénzügyi piacain uralkodó feszültségek csillapítása céljából.
(21)
A magyar gazdaságnak a válság okozta súlyos zavaraira válaszul a magyar kormány több olyan intézkedést vezetett be és finanszírozott az IMF/EU/Világbank csomaggal közösen, amelyek a pénzügyi szektor támogatására irányultak. Az említett intézkedések többek között likviditásnövelési programot, valamint garanciavállalási és feltőkésítési programot foglaltak magukba.
(22)
A magyar államháztartási törvénnyel létrehozott likviditásnövelési program (a továbbiakban: likviditási program) hitel formájában likviditást biztosít a pénzintézetek számára. A programot a Bizottság 2009. január 14-én jóváhagyta (7), és a későbbiekben több alkalommal, legutóbb 2011. december 31-ig meghosszabbították (8).
(23)
A Bizottság 2009. február 12-i határozatával (9) jóváhagyta a magyar garanciavállalási és feltőkésítési programot. A program alapján a magyar állam olyan osztalékelsőbbségi részvényeket jegyezhet, amelyet a bankok Tier 1-es csoportba tartozó alaptőkéjének tekintenek. A program részeként zajló feltőkésítést több alkalommal, legutóbb 2011. december 31-ig meghosszabbították.
(24)
A garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében, ha a feltőkésítés meghaladja a bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át, a magyar hatóságoknak először tájékoztatniuk kell a Bizottságot, és részletes értékelést kell adniuk arról, miért gondolják úgy, hogy az ilyen bank továbbra is alapvetően stabil pénzintézetnek tekinthető. Ha a Bizottság nem fogadja el a bank alapvetően stabilként való értékelését, a feltőkésítésre mégis sor kerülhet, azonban meg kell emelni az ellentételezést, hogy megfeleljen a magasabb kockázatnak, továbbá a feltőkésítéstől számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani a Bizottságnak.
Az FHB nehézségeinek okai
(25)
Magyarországot súlyosan érintette a pénzügyi válság, amely a bankszektor belső problémáival együtt tovább súlyosbította a magyar bankok helyzetét.
(26)
Az FHB azért igényelt állami támogatást, mert sok egyéb magyar banktól eltérően nem rendelkezett az euróövezeten belüli anyavállalattal, és így nem juthatott hozzá az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által biztosított olcsó finanszírozáshoz. Az EKB eszközei, köztük a különféle repo-eszközök, 2008 őszétől álltak rendelkezésre az euróövezeten belül. A Magyar Nemzeti Bank 2010 elején létrehozott egy eszközt, azonban ez csak a magyar forintban történő finanszírozáshoz való hozzáférést könnyítette meg, és nem terjedt ki az euróban történő finanszírozásra, amely pedig az FHB szerint döntő jelentőségű volt a válság legsúlyosabb szakaszában (10).
(27)
A magyar hatóságok szerint az FHB feltőkésítése szükséges volt a bank fizetőképességének biztosítása, valamint az egész magyarországi bankszektort sújtó likviditási nehézségek ellensúlyozása érdekében.
III. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA
(28)
Az alábbi elemek alkották a Magyarország által az FHB-nak nyújtott támogatási intézkedéseket, amelyeket a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló, 2011. január 24-i határozata ismertetett:
-
a likviditási program keretében, 2009. március 25-én nyújtott, 2012. november 11-i lejáratú, 120 milliárd HUF (megközelítőleg 410 millió EUR) értékű középtávú állami hiteltámogatás,
-
a garanciavállalási és feltőkésítési program keretében, 2009. március 31-én nyújtott, újonnan kibocsátott különleges osztalékelsőbbségi és szavazati jogot biztosító részvények formájában történő, 30 milliárd HUF (megközelítőleg 100 millió EUR) értékű feltőkésítés.
(29)
A Magyarország és az FHB között létrejött tőkeemelési megállapodásban megállapított képlet alapján a részvényekért az államnak járó ellentételezés arányát 10,49 %-ban állapították meg, ami megfelel a garanciavállalási és feltőkésítési programban az alapvetően stabil bankok számára meghatározott, osztalék formájában fizetendő ellentételezési aránynak. A feltőkésítés az FHB kockázattal súlyozott eszközeinek 9 %-át tette ki, vagyis meghaladta a garanciavállalási és feltőkésítési programban meghatározott 2 %-os küszöbértéket, amely alatt a kedvezményezett pénzintézet alapvetően stabilnak tekinthető. Mivel az intézkedést nem jelentették be a Bizottságnak a végrehajtást megelőzően, a Bizottságnak nem volt lehetősége ellenőrizni, hogy a bankot alapvetően stabilnak kellett volna-e tekinteni a garanciavállalási és feltőkésítési program alapján. Amennyiben a kedvezményezett a garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében nem tekinthető stabilnak, szerkezetátalakítási tervet kell készíteni, és az ellentételezési aránynak tükröznie kell a bank alapvetően nem stabil jellegét, vagyis meg kell haladnia az alapvetően stabil bankok ellentételezési arányát.
(30)
A banknak a nehézségei ellenére is sikerült jól teljesítenie az adott időszakban: tőkehelyzete szilárd volt (a tőkemegfelelési mutató 10,5 % volt 2009 márciusában), és a Moody's Investors Service (a továbbiakban: Moody's) a Baa3 - még befektetésre ajánlott - kategóriába sorolta. 2010 februárjában, kevesebb mint kilenc hónappal a feltőkésítést követően a bank visszavásárolta az állam birtokában lévő különleges osztalékelsőbbségi részvényeket.
(31)
A bank úgy döntött, hogy visszafizeti a feltőkésítést a felülvizsgált jelenlegi és várható konszolidált tőkemegfelelési mutató alapján, amelyhez a 2010-es tervezéshez használt makrogazdasági előrejelzéseket, valamint a bank 2010. évi pénzügyi tervéből származó, a várható volumenre, egyensúlyra és kockázatra vonatkozó információkat vette figyelembe. A felülvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a világméretű pénzügyi válság dacára a bank helyzete az év végén lényegesen kedvezőbb volt annál, mint amire 2009 elején számítottak, amikor létrejött a feltőkésítési megállapodás a magyar állammal.
(32)
Az FHB visszafizette a tőkeemelést az államnak, továbbá a feltőkésítési megállapodás megsértése következtében nem fizetett ellentételezést az államnak (11). A bank azonban úgy vélte, hogy az állam birtokában lévő különleges osztalékelsőbbségi részvények nem jogosítanak fel automatikusan osztalékfizetésre, és az elsőbbség csupán azt jelenti, hogy a banknak a törzsrészvényeket megelőzően kell kifizetnie a megállapított osztalékot az állam számára. Mivel a törzsrészvények után nem fizettek osztalékot abban az időszakban, amikor a különleges osztalékelsőbbségi részvények az állam birtokában voltak, a bank szerint nem állt fel elsőbbségi osztalékfizetési kötelezettség. Továbbá, az FHB azzal érvelt, hogy az állam mindenesetre nem birtokolta a különleges osztalékelsőbbségi részvényeket a 2009. évi osztalékfizetésről szóló határozat meghozatalának időpontjában, mivel a részvények visszavásárlására azt megelőzően került sor.
(33)
Az FHB tájékoztatta a Bizottságot, hogy részt vett az Európai Bankfelügyeleti Bizottság által koordinált, az EKB és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete közreműködésével végzett, az egész Európai Unióra kiterjedő 2010-es stressz-teszten. A stressz teszt a tőkemegfelelésre összpontosított, ugyanakkor a likviditási kockázatokat közvetlenül nem tesztelték. A teszt eredményei, a 2009 év végi konszolidált tényadatok alapján azt jelezték, hogy az FHB az elvárt 6 %-os Tier 1 tőkemegfelelési mutató felett [több mint 50] (12) millió EU Tier 1 tőkepufferrel rendelkezett.
(34)
Magyarország az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló, 2010. augusztus 21-én hatályba lépett 2010. évi XC. törvény (a továbbiakban: 2010. évi XC. törvény) révén módosította a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. törvényt (a továbbiakban: stabilizációs törvény). A 2010. évi XC. törvény visszamenőlegesen jogcímet teremtett a Magyar Államnak ahhoz, hogy a feltőkésítésért ellentételezést követeljen az FHB-tól, jóllehet a Magyar Állam már nem volt részvényes, amikor az FHB részvényeseinek közgyűlése döntést hozott az osztalékfizetésről.
(35)
2010. október 28-án a Magyar Állam és az FHB megállapodást írt alá, amelynek értelmében az FHB-nak 890 millió HUF ellentételezést, valamint 11 726 786 HUF késedelmi kamatot kell fizetnie a Magyar Állam számára a feltőkésítésért.
(36)
Az ellentételezés mértékét állítólag a likviditási program feltételei alapján határozták meg. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy a tőkeemelést ugyanabból a finanszírozási forrásból nyújtották, mint a hitel formájában történő likviditásbővítést, és emiatt a tőkeemelésért és a likviditésbővítésért azonos ellentételezést kell fizetni. A tőkét 2009. május 6-án bocsátották az FHB rendelkezésére, és 2010. február 19-én fizették vissza. A végül alkalmazott kamatláb megegyezett a megközelítőleg 400 millió EUR-s hitel kamatlábával. A Magyarország által szolgáltatott információk szerint így 3,79 % és 4,08 % közötti havi átlagos kamatláb alakult ki; a tényleges összeget heti alapon számították ki. A magyar hatóságok által adott tájékoztatás szerint 2010 végéig a 890 milliós HUF összegű teljes ellentételezés kifizetésre került.
(37)
A késedelemi kamatot a Bizottság által közzétett 5,97 %-os magyar referencia-kamatláb (13) 100 bázisponttal megnövelt értékének megfelelően vetették ki. A késedelmi kamatot a 2010. augusztus 21-től, a módosított stabilizációs törvény hatálybalépésétől 2010. október 28-ig, a megállapodás aláírásáig tartó időszakra számították ki.
(38)
2011. december 15-én a Magyar Állam és az FHB új megállapodást kötött, amelynek értelmében a bank beleegyezett, hogy a teljes tőkeemelési összeg (vagyis a 2 491 742 552 HUF teljes kifizetett összeg) 10,49 %-ának megfelelő összértékű ellentételezést fizet az államnak. Tehát az új megállapodás értelmében az FHB kötelezettséget vállalt arra, hogy 2011. december 31-ig megfizet az államnak további 1 601 742 552 HUF összeget, amelyet a (36) preambulumbekezdésben említett 890 millió HUF összegű teljes ellentételezés, valamint a 2010. október 28-ig már megfizetett ellentételezés különbözeteként számítottak ki.
IV. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(39)
Magyarország 2010. szeptember 30-án benyújtotta a Bizottságnak az FHB naprakésszé tett szerkezetátalakítási tervét. 2011. október 3-án kelt levelében a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó további információkat közölt a Bizottsággal. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban már ismetettük a szerkezetátalakítási terv főbb vonásait. A 2011. október 3-án eljuttatott pótlólagos elemeket a 4.1.-4.3. szakaszban ismertetjük.
4.1. ÉLETKÉPESSÉG
(40)
2010-ben meglehetősen nehéz volt a nemzetközi és a belföldi gazdasági környezet, bár a javulás jelei mutatkoztak. A magyar bankszektor nyereségessége 2010-ben messze elmaradt az előző évitől. A magyar kormány a 2010. augusztus 13-án hatályba lépett 2010. évi XC. törvénnyel 187 milliárd HUF összesített összegű különadót vetett ki a pénzügyi szervezetekre, amelyet főként a hitelintézetek fizettek meg.
(41)
2010 folyamán komoly mértékben csökkent a lakossági ügyfelek hitelek iránti kereslete; miközben a szabályozási környezet és a piaci feltételek kedvezőtlen változása gyengítette a kínálati oldalt. A vállalati hitelezés szintén súlyosan visszaesett az egész ágazatban, noha néhány bank - köztük az FHB - bővítette vállalati tevékenységét.
(42)
Az FHB működési és pénzügyi eredményei szempontjából az Allianz Kereskedelmi Bank Zrt. (a továbbiakban: Allianz Bank) felvásárlása, valamint az Allianz Hungária Biztosító Zrt. (a továbbiakban: Allianz Hungária Biztosító) és az FHB között létrejött hosszú távú stratégiai együttműködési megállapodás jelentette a legfontosabb eseményt. A felvásárlást 2010. szeptember 30-án zárták le. Ugyanakkor az FHB-n belül integrációs projekt kezdődött az Allianz Bank és az FHB Kereskedelmi Bank összeolvasztása, valamint a teljes bankcsoport (fiókhálózat, értékesítési csatornák, termékportfólió, IT-műveletek, szervezeti struktúra és HR, stb.) működésének racionalizálása és optimalizálása érdekében.
(43)
A felvásárlás kedvezően hatott az FHB csoport 2010. évi nettó nyereségére; a felvásárláshoz kapcsolódó egyszeri tételek ellensúlyozták a banki különadó negatív hatását, a hitelportfólió veszteségeit és a növekvő finanszírozási költségeket. Az FHB 2010. évi teljes nyeresége 11,2 milliárd HUF-ot tett ki, ami 58,9 %-os növekedést jelent 2009-hez képest.
(44)
Az Allianz Bank felvásárlása következtében jelentős mértékben, a 2009. decemberi […]-ról/-ről a 2010. decemberi […]-ra/-re (+ […] %) nőtt az FHB lakossági és vállalati bankszámláinak száma. Mindazonáltal, a nagyszámú alvó számla miatt a betétek összege nem ezzel arányosan, hanem a 2009. decemberi […] milliárd HUF-ról a 2010. decemberi […] HUF-ra nőtt (+ […] %). Az FHB-nak a lakossági és a vállalati betétüzletágon belüli piaci részesedése […]-ról/-ről […]-ra/re, illetve […]-ról/-ről […]-ra/re növekedett. Tehát az Allianz Bank felvásárlása következében megemelkedett a betétek részaránya az FHB finanszírozási mixén belül, továbbá a 2010. évi […] milliárd HUF-ról 2011-re […] milliárd HUF-ra csökkent a jelzálog kötvények összege.
(45)
Az FHB előrejelzése szerint a 2011. évi becsült konszolidált mérleg és eredménykimutatás alapján 2011 decemberében várhatóan […] % körül alakul a bank tőkemegfelelési mutatója. Az előrejelzés figyelembe veszi a 2009 márciusában végrehajtott feltőkésítés tekintetében a Magyar Állam felé teljesítendő további kifizetést, amelynek teljesítésére a Magyar Állammal kötött 2011. december 15-i megállapodás alapján került sor.
4.2. TEHERMEGOSZTÁS
(46)
Az FHB 2010 októberében 890 millió HUF ellentételezést fizetett a 30 milliárd HUF-os feltőkésítésért. Az eredetileg alkalmazott kamatláb megegyezett a 120 milliárd HUF-os hitelért fizetett kamattal, illetve havi átlagban 3,79 % és 4,08 % között alakult.
(47)
Az FHB és a Magyar Állam között 2011. december 15-én aláírt új megállapodás értelmében a bank köteles kifizetni az államnak összesen 2 491 742 552 HUF ellentételezést, ami a bank és az állam közötti feltőkésítési megállapodásban eredetileg elfogadott tőkeemelési összeg 10,49 %-ának felel meg.
4.3. A VERSENYTORZULÁST KORLÁTOZÓ INTÉZKEDÉSEK
(48)
A 2011 októberében közölt pótlólagos tájékoztatás nem foglalkozott kifejezetten a versenytorzulással, eltekintve annak hangsúlyozásától, hogy az Allianz Bank megvásárlása ellenére az FHB piaci részesedése továbbra is korlátozott a lakossági és a vállalati betétek terén (2010. december 31-én [0,7 %-1,3 %], illetve [0,4 %-0,95 %], 2011. június 30-án pedig [0,65 %-1,3 %], illetve [1 %-1,35 %].
V. A HIVATALOS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI
(49)
A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított, mivel úgy vélte, hogy a szerkezetátalakítási tervet és az FHB üzleti előrejelzését alátámasztó legfontosabb prognózisok nem eléggé megbízhatóak, valamint nem vették figyelembe, hogy az FHB a közelmúltban megvásárolta az Allianz Bankot. Továbbá a Bizottság az FHB hosszú távú életképességével kapcsolatosan is kétségeinek adott hangot, tekintettel a bank nagymértékű kitettségére a bankközi finanszírozás és a magyarországi ingatlanpiac vonatkozásában.
(50)
Emellett, mivel 2010 októberében alacsony szintű ellentételezést fizettek az államnak a tőkeemelés összegéért (amely a likviditási programban meghatározott, 3,79 % és 4,08 % közötti átlagos kamatlábnak felel meg), a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy elegendő volt-e a bank saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítéshez. Az Allianz Bank FHB általi megvásárlása, valamint az FHB-nak az Allianz Magyarország Biztosítóval kötött megállapodása az iránt is kétségeket támaszt, hogy a támogatás a minimálisan szükséges összegre korlátozódott.
(51)
Végezetül a Bizottság szerint a magyar hatóságok azt sem igazolták, hogy elegendő intézkedést hoztak az FHB által kapott támogatás révén okozott piaci versenytorzulások korlátozása érdekében, különös tekintettel a bank terjeszkedési stratégiájára, az Allianz Bank közelmúltbeli felvásárlására, valamint az állam általi feltőkésítésért fizetett, nem kellő mértékű ellentételezésre.
VI. AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(52)
A Bizottság 2011. július 18-án észrevételeket kapott a Magyar Jelzálogbank Egyesülettől (a továbbiakban: az Egyesület). Észrevételeiben az Egyesület emlékeztetett a magyar gazdaságot és bankszektort sújtó 2008-2009-es válság méretére, valamint rámutatott, hogy az FHB feltőkésítésére a válság miatt kialakult nehéz makrogazdasági körülmények miatt került sor. Az FHB érdekében történt állami beavatkozás a magyar jelzáloghitelezést és jelzáloglevél piacot érintő komoly kockázatok kezelésére irányult. Ugyanis az árfolyam-ingadozásnak való kitettség, a svájci frank forinttal szembeni erősödése, a fogyasztói jövedelmek csökkenése és az emelkedő munkanélküliség a jelzáloghitel-állomány minőségének gyors és erőteljes romlását, a „rossz hitelek” számának növekedését, és a bankok finanszírozási lehetőségeinek beszűkülését vonta maga után. Különösen igaz volt ez az FHB esetében, amelyet a tőkepiacról finanszíroztak.
VII. A TAGÁLLAM ÉSZREVÉTELEI
(53)
A Bizottság 2011. március 2-án észrevételeket kapott a magyar hatóságoktól, amelyeket az FHB 2011. július 11-én kelt levelében megfogalmazott észrevételek egészítettek ki.
7.1. ÉLETKÉPESSÉG
(54)
A szerkezetátalakítási tervet alátámasztó előrejelzések megbízhatóságával kapcsolatos bizottsági kétségekre válaszul a magyar hatóságok kijelentik, hogy a pénzügyi előrejelzések külső szakértők prognózisain alapulnak, és megfelelnek a készítésük időpontjában rendelkezésre álló információknak. Megalapozottság tekintetében ezek az előrejelzések nem térnek el az FHB által készített egyéb pénzügyi tervektől, illetve előrejelzésektől.
(55)
A magyar hatóságok szerint az FHB hosszú távú életképességét biztosítja és támasztja alá, hogy az FHB a pénzpiacról és a tőkepiacokról is sikeresen vont be forrásokat: 2009-ben az FHB több mint 60 milliárd HUF névértékben bocsátott ki jelzáloglevelet és kötvényt, valamint magánbefektetők is a bank rendelkezésére bocsátottak összesen […].
(56)
Ezenfelül a magyar hatóságok azt állítják, hogy ami a lakossági betétpiacot illeti, az adatok azt jelzik, hogy az FHB lakossági betétpiaci részesedése 2009-ben […] %-ról […] %-ra emelkedett; a 2010. év végére szóló előrejelzés pedig […] %. Ezenfelül a lakossági betétek száma és e betétállomány mérete folyamatosan és dinamikusan emelkedik, miközben a piaci prognózis állományi szinten visszaesést indikált. Így a bank és a magyar hatóságok nem tartják túlzottan optimistának a lakossági betétekre és a lakossági számlákra vonatkozó előrejelzéseket.
(57)
Ami az FHB likviditási helyzetét illeti, az folyamatosan stabilnak tekinthető; ezt többek között az is kikényszeríti, hogy meg kell felelnie a hitelminősítő ügynökségek által előírt likviditási követelményeknek. A bank likviditási helyzetének stabilitása a válság legnehezebb időszakaiban is fennállt, amit a Magyar Nemzeti Bank elnökének 2009. március 19-én a pénzügyminiszternek írt levele is megerősít.
(58)
Végezetül a bank eszközminőségének gyengülése a válság időszaka alatt leginkább Magyarország makrogazdasági helyzetének, a csökkenő háztartási jövedelmeknek, a csökkenő foglalkoztatásnak és az emelkedő munkanélküliségi rátának a következménye, kevésbé a svájci frank magyar forinttal szembeni erősödésének. Jóllehet az FHB több olyan programot indított, amelynek célja a nehéz helyzetbe került adósok problémáinak kezelése, azonban a hitelportfólió minőségének általános javulását elsősorban a gazdasági helyzet és a gazdasági mutatók javulása tudja tartósan elősegíteni. A Magyar Nemzeti Bank és a magyar kormány 2011-re vonatkozó gazdasági előrejelzései a bruttó hazai termék (a továbbiakban: GDP) növekedését, a foglalkoztatási helyzet és a munkanélküliségi ráta fokozatos javulását vetítik előre, ami valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorol az FHB hitelállományára is.
7.2. TEHERMEGOSZTÁS
(59)
A magyar hatóságok megjegyzik, hogy az FHB-nak az Allianz Bankkal és Allianz Magyarország Biztosítóval kötött megállapodásai azután születtek, hogy az FHB 2010. február 19-én a részvények teljes kibocsátási értékét megfizette a magyar államnak, és visszaváltotta a tőkeemelés során kibocsátott részvényeket. Az FHB Allianzzal kötött megállapodásai 2010. júniusban és júliusban születtek, a részesedésszerzés pedig 2010 szeptemberében zajlott le. Ekkor már semmiféle állami pénzeszköz nem volt az FHB birtokában. Ezért az FHB a felvásárlást nem finanszírozhatta a 2010. februárban visszafizetett tőkeemelésből. Az FHB és az Allianz közötti előkészítő elemzések és tárgyalások már csak az állami hitel visszafizetése után kezdődtek meg. Továbbá, az Allianz Bankért az FHB által kifizetett vételár (figyelembe véve a saját részvények értékét is) mintegy 3,3 milliárd HUF-ot tett ki, miközben az Allianz Bank saját tőkéje 2010. szeptember 30-án megközelítette a 14 milliárd HUF-ot. Így az Allianz Bank megvásárlásához az FHB-nak nem volt szüksége tőkére, és a tranzakció nem csökkentette az FHB saját tőkéjét.
(60)
Másrészt, a támogatás lehetséges minimumra korlátozását az a tény jelzi, hogy az FHB tőkemegfelelési mutatója, amely 2008-ban 11,3 % volt, csak a tőkeemelést követően érte el a garanciavállalási és feltőkésítési program keretében a Bizottság által jóváhagyott 12 %-os tőkemegfelelési célszámot.
(61)
A magyar hatóságok emellett megjegyzik, hogy az FHB már több éve nem fizetett osztalékot, és részvény visszavásárlásai kis mértékűek voltak a teljes alaptőkéhez viszonyítva. Így a tulajdonosoknak, részvénybefektetőknek az elmúlt években visszajuttatott pénzeszközök mennyisége nem jelentős, és biztosított a megfelelő tehermegosztás.
7.3. A VERSENYTORZULÁST KORLÁTOZÓ INTÉZKEDÉSEK
(62)
A Bizottság határozatában említett versenytorzulást korlátozó intézkedések mellett a magyar hatóságok rámutatnak további olyan intézkedésekre, amelyek a garanciavállalási és feltőkésítési programhoz, valamint az FHB és a Magyar Állam közötti tőkeemelési megállapodáshoz kapcsolódnak:
-
az államot megillető különleges vétójog, amely az osztalékfizetésre és a vállalatfelvásárlásra vonatkozik (14), valamint
-
a bank által a vezető állású személyeinek munkabérére, díjazására és jutalmazására vonatkozó, és a Magyar Állam részesedésének megszűnéséig vállalt korlátozás (15).
(63)
A magyar hatóságok megjegyzik, hogy az állami támogatási szabályok értelmezése szerint ezek a magatartásbeli szabályok és versenytorzulást korlátozó egyéb intézkedések csak addig az időpontig kötik, illetve kötötték az FHB-t, ameddig az állam a bank részvényese volt.
(64)
A fent említett intézkedéseken felül az FHB a tőkeemelési megállapodás 3.8. pontjában további kötelezettségvállalásokat is tett, amelyek előírják, hogy a tőkeemelést kizárólag a következő célok elérésére szabad fordítani:
-
az FHB tőkeemelést hajt végre az FHB Kereskedelmi Bankban,
-
a tőkeemelés hozzájárul a magyar jelzálog és jelzáloglevél piacok stabilizációjához, valamint finanszírozza a lakossági, és a kis- és középvállalkozási hitelezés fejlesztését,
-
a tőkeemelés javítja az FHB stabilitását, és erősíti aktív tőkepiaci szerepét, ezáltal hozzájárul a befektetői bizalom helyreállításához,
-
az FHB részt vesz a fenti részpiacok konszolidációjában,
-
az FHB optimalizálja finanszírozási struktúráját (forrásstruktúráját),
-
az FHB bővíti a makro (árfolyam) kockázatok szélsőséges hatásainak tőkeoldali kivédéséhez szükséges eszköztárát.
(65)
A Bizottság által hangoztatott kétségekkel szemben, az FHB tőkeemelése nem arra irányult, hogy az FHB Kereskedelmi Bank üzleti tevékenységének bővítése révén torzítsa a versenyt. Az utóbbi tőkeemelése a tőkeemelési megállapodásban vállalt kötelezettség volt. Az FHB Kereskedelmi Bank fő tevékenysége - amelyet az állami feltőkésítésből finanszírozott 25 milliárd HUF tőkeemelés is támogatott - változatlan maradt. A vállalati hitelállomány folyamatosan növekszik, de nem haladja meg a korábbi növekedési trendjét.
(66)
Álláspontjuk szerint a fentiek világossá teszik, hogy alaptalan a Bizottság versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatos sommás megállapítása, amely szerint „ezek az intézkedések nagyon korlátozottak”. Ezért a magyar hatóságok fenntartják azt az álláspontjukat, hogy a tőkeemelési megállapodás megfelelt a Stabilizációs törvényben és a vonatkozó bizottsági közleményekben megállapított feltételeknek.
VIII. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
8.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(67)
A Bizottság már az eljárás megindításáról szóló 2011. január 24-i határozatában megállapította, hogy az FHB-nak nyújtott hitel formájában biztosított feltőkésítés és likviditásbővítés egyaránt állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében (16). Sem a Magyar Állam, sem az FHB nem említett olyan érvet, amely kétséget ébresztene e megállapítás iránt.
8.2. A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE
(68)
A Bizottság már az eljárás megindításáról szóló 2011. január 24-i határozatában kimondta, hogy az FHB feltőkésítése nem felel meg a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeinek. Először is az intézkedés nem felelt meg a kedvezményezett pénzintézet kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át meghaladó tőkeemelésre alkalmazandó követelményeknek. Így azt külön be kellett volna jelenteni a Bizottságnak, összhangban a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeivel és a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével.
(69)
Következésképpen a magyar hatóságok jogellenesen, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtották végre az FHB tőkeemelése formájában nyújtott támogatást.
8.3. A TÁMOGATÁS SZÁMSZERŰSÍTÉSE
(70)
Az FHB szerkezetátalakításával összefüggésben a banknak nyújtott valamennyi intézkedést figyelembe kell venni. Ezért a 30 milliárd HUF tőkeemelést és a 120 milliárd HUF likviditási hitelt egyaránt szem előtt kell tartani az összeegyeztethetőség értékelése során.
8.4. A TÁMOGATÁS BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA
8.4.1. Jogalap
(71)
Amint azt már a Bizottság 2011. január 24-i határozata is megállapította, a pénzpiacok sajátos helyzetére tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján vizsgálhatók, amely kimondja, hogy „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető: […] egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás.” Mivel e határozat célja az FHB által kapott támogatásnak és a bank szerkezetátalakítási tervének az értékelése, a Bizottság helyénvalónak találja,hogy értékelését azokra a közleményekre alapozza, amelyek arról szólnak, hogy hogyan kell alkalmazni az állami támogatási szabályokat a pénzügyi ágazatra a válság során (17). Ami konkrétan a bank szerkezetátalakítási tervének értékelését illeti, azt a szerkezetátalakítási közleményre kell építeni (18).
8.4.2. A szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetősége
8.4.2.1. Az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítása
(72)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (19) kétségét fejezte ki az FHB pénzügyi előrejelzéseiben elfogadott prognózisok helytállóságát illetően. A Bizottság megjegyezte, hogy az FHB által 2010. szeptemberben benyújtott szerkezetátalakítási terv nem fejtette ki, hogy miért helyesek az említett prognózisok. Továbbá, mivel úgy látszik, hogy a pénzügyi előrejelzések nem vették figyelembe az Allianz Bank megvásárlásának és az Allianz Hungária Biztosítóval létrejött megállapodásnak a következményeit, a Bizottság nem tekinthette továbbra is érvényesnek a bemutatott előrejelzéseket. A Bizottság az iránt is kétségeinek adott hangot, hogy a bank prognózisai a betétállomány erőteljes növekedésére épülnek.
(73)
Továbbá, a Bizottság aggályait fejezte ki a bank hosszú távú életképességével kapcsolatosan is, tekintettel az FHB üzleti modelljére, amely a bankközi finanszírozásra való erőteljes ráutaltság és a betétállomány alacsony részaránya miatt sebezhetőnek tekinthető likviditási válságok esetén. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bank 2010. szeptemberi szerkezetátalakítási terve, bár a tőkeellátottság jövőbeni alakulására fókuszált, nem szolgáltatott elegendő részletet a bank hosszú távú fenntartható finanszírozásáról.
(74)
A bank szerkezetátalakítási tervére vonatkozó, 2011 októberében nyújtott további tájékoztatás alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2010. szeptemberi szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzései megalapozott és megbízható prognózisokra épültek. Az Allianz Bank megvásárlását is felölelő, naprakésszé tett információk azt mutatják, hogy az Allianz Banktól megszerzett számlák révén emelkedett a bank lakossági és vállalati betétállománya. Ez a felvásárlás alátámasztja a betétállomány növekedésére vonatkozóan megfogalmazott prognózisokat.
(75)
A Bizottság azt is üdvözli, hogy a betétállomány növekedése hozzájárul a bank finanszírozási forrásainak diverzifikálásához, a jelzálogkötvények finanszírozási mixen belüli relatív súlyának csökkenéséhez, és bank bankközi finanszírozásra utaltságának korlátozásához. A megadott információk alapján a bankközi finanszírozás részaránya (vagyis a kibocsátott kötvények, a bankok betétei és a jelzálogkötvények azon része, amelyet nem a hitelek refinanszírozására használnak fel) - a bank összes forrásának százalékában kifejezve - a 2009. december 31-i [35 %-30 %]-ról 2010. december 31-re [30 %-25 %]-ra csökkent. Annak eredményeként, hogy a bank finanszírozási mixe kiegyensúlyozottabbá vált a betétállomány tekintetében, az átlagos finanszírozási költség (az összes forrást terhelő kamatkiadásként számítva) a 2009. december 31-ig [7-6,5] bázispontról 2010. december 31-re [6-5,5] bázispontra javult. Az eszközarányos jövedelmezőség szintén javult, és a 2009-es [0,9 %-1 %] után a 2010. évben [1,05 %-1,10 %]-ot ért el. Ezt a kedvező tendenciát megerősítette a bank előrejelzése, amely szerint az eszközarányos jövedelmezőség 2014-ben alapesetben [1,05 %-1,2 %]-on, a kedvezőtlen forgatókönyv esetén pedig [0,9 %-1,05 %]-on stabilizálódik. 2014-ben a tőkearányos jövedelmezőség alapesetben [11 %-13 %]-ot, a kedvezőtlen forgatókönyv esetén pedig [10 %-12 %]-ot érne el.
(76)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában az iránt is aggodalmát fejezte ki, hogy a magyar hatóságok által addig foganatosított intézkedések elegendőek-e az FHB ingatlanpiacnak és kedvezőtlen árfolyam-mozgásoknak való kitettségének kezeléséhez. A Magyarország által 2011. december 9-én nyújtott tájékoztatás alapján azonban a Bizottság elégedetten nyugtázza, hogy az FHB megtette az ahhoz szükséges lépéseket, hogy jelentősen csökkentse a jelzálogkötvény piacon való részvételét (20). A bank emellett jelentős mértékben - a 2009-es [3 %-5 %]-ról a 2011-es [9 %-11 %]-ra növelte a lakossági hitelek részarányát. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az „Allianz megállapodás” (21) komoly mértékben hozzájárult ezekhez a kedvező tendenciákhoz. Ami a kedvezőtlen árfolyam-mozgásoknak való kitettséget illeti, az FHB-nak az a kötelezettségvállalása, miszerint bővíti az árfolyamkockázatok szélsőséges hatásainak tőkeoldali kivédéséhez szükséges eszköztárát, elfogadható megfelelő eszköznek a Bizottság kételyeinek eloszlatására (22), mivel lehetőséget nyújt a banknak, hogy megszüntesse vagy fedezze a külföldi devizákban folytatott ügyletekből származó devizaváltási kockázatot.
(77)
Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv, figyelembe véve az Allianz Bankra vonatkozó megállapodást, igazolja az FHB pénzügyi előrejelzéseiben szereplő konkrét célszinteket, és hozzájárul a bank hosszú távú életképességének helyreállításához.
8.4.2.2. A bank saját hozzájárulása (tehermegosztás)
(78)
A Bizottság üdvözli, hogy a tőkeemelés összegét 2010. február 19-én - vagyis kevesebb mint egy éven belül - már teljes egészében visszafizették az államnak, továbbá hogy a bank saját forrásai felhasználásával fizette vissza a támogatás összegét. Az FHB arra is saját forrásait használta, hogy visszafizesse a középtávú állami hiteltámogatás négy, 2011. február 11-i, 2011. május 11-i, 2011. augusztus 11-i és 2011. november 11-i lejáratú részletét.
8.4.2.3. A szerkezetátalakítási költségek korlátozása, ellentételezés
(79)
A Bizottság kedvezőnek tartja az állami feltőkésítés összegének korai visszafizetését. Ezenfelül az Allianz Bank FHB általi felvásárlása javítja a bank likviditási profilját, megnövelve a lakossági és vállalati betétállomány összegét. Így a felvásárlás a bank üzleti tervének fontos részét képezi, és hozzájárul annak hosszú távú jövedelmezőségéhez. Tehát nem tekinthető úgy, hogy az FHB-nak nyújtott támogatást arra használták ki, hogy új üzleti területekre terjessze ki tevékenységét, ugyanis az Allianz Bank és az FHB ugyanazon lakossági és vállalati üzletágban tevékenykedik. Ennek következében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Allianz Bank Zrt. FHB általi felvásárlása megfelelő intézkedés a bank hosszú távú életképességének biztosítására.
(80)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a magyar hatóságok által szolgáltatott információk eloszlatják a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló 2011. január 24-i határozatban hangoztatott az iránti kételyeit, hogy az Allianz Bank felvásárlását nagyrészt nem az állam költségén hajtották-e végre. Az Allianz Bank felvásárlását2010. szeptember 30-án zárták le, azután, hogy 2010. február 19-én sor került a tőkeemelés visszafizetésére az államnak. Ami a még vissza nem fizetett hitelösszegeket illeti, a Bizottság elégedetten állapítja meg, hogy a bank 2011. február óta már visszafizette a hitel négy részletét (23). A Bizottság értékelése nem változott a tőkeemelés „hiányzó” ellentételezését - vagyis az FHB által eredetileg meg nem fizetett összeget - tekintve, mivel az ellentételezésként eszközölt kifizetés 1,6 milliárd HUF-ot tett ki (a (40) preambulumbekezdés), az Allianz Bankért fizetett vételár pedig 3,3 milliárd HUF volt (a (60) preambulumbekezdés).
(81)
Ami a támogatási intézkedések ellentételezését illeti, a Bizottság elégedetten veszi tudomásul, hogy az FHB és a Magyar Kormány 2011. december 15-én megállapodást kötött, amelynek értelmében az FHB beleegyezett abba, hogy további 1,6 milliárd HUF ellentételezést fizessen az államnak. A 2010. októberi 890 millió HUF-os kifizetéssel együtt, az FHB által a Magyar Államnak a tőkeemelésért fizetett teljes összeg 10,49 %-os ellentételezési aránynak felel meg, a garanciavállalási és feltőkésítési programban meghatározott feltételeknek megfelelően.
(82)
A Bizottság üdvözli, hogy a bank kevesebb mint egy éven belül visszafizette az állam által nyújtott tőkeemelést (a bankot 2009. március 23-án tőkésítették fel, és 2010. február 19-én került sor az államnak történő visszafizetésre).
(83)
A likviditásbővítési program keretében a banknak juttatott középtávú hitelért az alábbiak közül a magasabb összegű ellentételezést kell teljesíteni: i. az IMF különleges lehívási jog (a továbbiakban: SDR) + 345 bázispont, valamint ii. a 12 hónapos irányadó bankközi kamatláb (a továbbiakban: IBOR) + 100 bázispont + 123,5 bázispont (ez havonta átlagosan 3,79 % és 4,08 % közötti kamatlábnak felel meg), a likviditásbővítési programban meghatározott feltételeknek megfelelően.
(84)
A középtávú állami hitelre vonatkozó kölcsönszerződés úgy rendelkezik, hogy a hitel visszafizetése […] 2011. február 11-től kezdődik. A magyar hatóságok által benyújtott információk szerint az FHB már visszafizette a hitel 2001. február 11-én, 2011. május 11-én, 2011. augusztus 11-én és 2011. november 11-én esedékessé vált négy részletét. A Bizottság üdvözli, hogy az FHB mindeddig pontosan teljesítette a középtávú hitellel kapcsolatos fizetési kötelezettségeit. A Bizottságnak nincs oka kételkednie abban, hogy a hitelt lejáratkor teljes egészében és időben vissza fogják fizetni.
(85)
Az értékelés megerősítette, hogy az FHB a magyar bankszektor nehézségei ellenére jó teljesítményt nyújt, és a bank viszonylag magas tier 1-es tőkemegfelelési aránnyal rendelkezik (2008 végén 12 %, ami a 2009-es tőkeemelést követően 16,9 %-ra emelkedett, és az állami tőke visszafizetését követően is magas [10,5 %] maradt). A magyar bankokra 8 %-os tőkekövetelmény vonatkozott ebben az időben. Néhány másik pénzintézettel szemben a bank meg tudta őrizni szilárd tőkehelyzetét (a tőkemegfelelési mutató 10,5 %-os volt 2009 márciusában, az állami tőkeemelés visszafizetését követően). Emellett a Moody's-nál megtartotta Baa3-as besorolását, ami még beruházásra ajánlott kategóriát jelent.
(86)
Az említett tények alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy FHB csupán ideiglenes és nem alapvető nehézségekkel küzdött. Ezért úgy véli, hogy a bank által fizetett ellentételezés megfelelő, mivel az alapvetően stabil bankok által fizetendő ellentételezésnek felel meg.
(87)
Tekintve, hogy Magyarország jelenlegi nehézségei nem veszélyeztették a bank életképességét, a Bizottság nem szólít fel arra, hogy további ellentételezést fizessenek az államnak.
(88)
Továbbá az FHB által a középtávú hitelért az államnak fizetett ellentételezés (lásd a (84) preambulumbekezdést), megfelel a likviditásbővítési programban megszabott feltételeknek. Ezért a Bizottság szerint mindkét támogatási intézkedés ellentételezése megfelelő.
(89)
A Bizottság kedvezően fogadja továbbá, hogy a bank a 2009-es és 2010-es években nem fizetett osztalékot a törzsrészvényei után. A bank emellett - a Magyar Állam részesedésének megszűnéséig - bizonyos korlátozásokat alkalmazott a vezető állású személyeinek munkabérére, díjazására és jutalmazására vonatkozóan.
(90)
Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja a bank, a részvényesek és a felső vezetés saját hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv költségeihez.
8.4.2.4. A versenytorzulások kiigazítására irányuló intézkedések
(91)
A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási tervben kevés olyan intézkedés szerepel, amely a versenytorzulások kiigazítására irányul. Először is nem foganatosítottak strukturális intézkedéseket. Másodsorban a szerkezetátalakítási tervbe foglalt magatartásbeli intézkedések csupán addig alkalmazandók, amíg a bank részesül az állami tőkejuttatásból. Harmadrészt, a Bizottság üdvözli, hogy az FHB mindeddig pontosan teljesítette a középtávú hitelből eredő fizetési kötelezettségeit. A Bizottságnak nincs oka kételkednie abban, hogy a bank képes a hitelt lejáratkor teljes egészében és időben visszafizetni. Negyedrészt, az FHB piaci pozíciója nem változott meg jelentős mértékben az Allianz Bank felvásárlása óta (a piaci részesedése [3 %-3,3 %], illetve [3,4 %-3,6 %] volt a felvásárlást megelőzően, illetve azt követően), ami megnyugtató a Bizottság számára abban a tekintetben, hogy korlátozott marad az említett felvásárlás versenytorzító hatása.
(92)
A magatartásbeli intézkedések az alábbiakra korlátozódtak:
-
a bank nem folytathat agresszív üzleti stratégiát,
-
a bank nem fektethet be új üzleti területeken, kivéve azokat a beruházásokat, amelyeket a feltőkésítési megállapodás aláírása előtt jóváhagytak,
-
a banknak a marketing során tartózkodnia kell az állami támogatás említésétől.
(93)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeemeléshez kapcsolódó azon egyéb magatartásbeli intézkedések, amelyekről a magyar hatóságok említést tesznek az eljárás megindításáról szóló 2011. január 27-i határozatra adott válaszukban, nem tekinthetők a támogatás által okozott versenytorzulások kiigazítására irányuló intézkedéseknek.
(94)
A Bizottság azonban úgy véli, hogy korlátozott maradt a versenytorzulás, figyelembe véve az FHB-nak a magyarországi lakossági és vállalati üzletágakon belüli csekély részesedését ([0,9 % - 1,08 %], illetve [0,5 % - 0,9) %] a lakossági és a vállalati betétek piacain) továbbá azt, hogy a bank a kibocsátást követő egy éven belül visszafizette az állami tőkejuttatást. Emellett a Bizottságnak nincs oka kételkedni abban, hogy a bank teljes mértékben és időben visszafizeti majd a hitelt, mivel az FHB már visszafizette a likviditási program keretében kapott középtávú állami hitel négy részletét.
(95)
Továbbá az államnak fizetett ellentételezés összhangban van a feltőkésítési és garanciavállalási programmal, és ennélfogva megfelel a szerkezetátalakítási közlemény 34. pontjában előírt követelményeknek.
KÖVETKEZTETÉS
(96)
A Bizottság megállapítja, hogy a magyar hatóságok által közölt információk, valamint az FHB-nak az e határozat IV. szakaszában ismertetett, naprakésszé tett szerkezetátalakítási terve alapján, a likviditásbővítési hitel és feltőkésítés formájában megvalósított támogatási intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, továbbá teljesíti a szerkezetátalakítási közleménynek az életképességre, a tehermegosztásra és a versenytorzulást enyhítő intézkedésekre vonatkozó követelményeit.
(97)
Magyarország kivételesen beleegyezett, hogy ezt a határozatot csak angol nyelven hiteles szöveggel fogadják el,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009. március 25-én nyújtott, 2012. november 11-i lejáratú 120 milliárd HUF (mintegy 410 millió EUR) középtávú állami hitelt, valamint a Magyarország által az FHB Jelzálogbank Nyrt.-nek 2009. március 31-én, különleges osztalékelsőbbségi és szavazati jogot biztosító részvények formájában nyújtott, 30 milliárd HUF (mintegy 100 millió EUR) feltőkésítést magukba foglaló intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetőek a belső piaccal.
2. cikk
Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. február 22-én.