RÅDETS AFGØRELSE
af 13. september 2010
om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om integreret kystzoneforvaltning i middelhavet til konventionen om beskyttelse af middelhavets havmiljø og kystområder
(2010/631/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening, hvis navn senere blev ændret til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (i det følgende benævnt »Barcelonakonventionen«), blev indgået af Rådet på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved afgørelserne 77/585/EØF (1) og 1999/802/EF (2).
(2)
Ifølge Barcelonakonventionens artikel 4, stk. 3, litra e), skal parterne fremme integreret kystzoneforvaltning og beskytte områder af økologisk eller landskabsmæssig interesse samt sikre en rationel udnyttelse af naturressourcerne.
(3)
Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 30. maj 2002 om gennemførelse af integreret kystzoneforvaltning i Europa (3), særlig kapitel V, tilskynder medlemsstaterne til integreret kystzoneforvaltning på basis af eksisterende konventioner med nabolande, herunder tredjelande omkring samme regionale hav.
(4)
Den Europæiske Union fremmer integreret forvaltning i en bredere sammenhæng ved hjælp af horisontale instrumenter, herunder på miljøbeskyttelsesområdet, og ved gennem sine forskningsprogrammer at udvikle et solidt videnskabeligt grundlag herfor. Disse aktiviteter bidrager derfor til den integrerede kystzoneforvaltning.
(5)
Integreret kystzoneforvaltning er en af komponenterne i EU's integrerede havpolitik, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig på sit møde i Lissabon den 13. og 14. december 2007, og som er beskrevet nærmere i Kommissionens meddelelse »En integreret havpolitik for en bedre forvaltning i Middelhavsområdet« og senere hilst med tilfredshed af Rådet (almindelige anliggender) i dets konklusioner af 16. november 2009 om integreret havpolitik.
(6)
Ved afgørelse 2009/89/EF af 4. december 2008 (4) blev protokollen om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet til Barcelonakonventionen (i det følgende benævnt »protokollen«) undertegnet af Rådet på Fællesskabets vegne med forbehold af senere indgåelse af protokollen.
(7)
Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 afgav Den Europæiske Union en notifikation til den spanske regering om, at Den Europæiske Union er trådt i stedet for og har efterfulgt Det Europæiske Fællesskab.
(8)
Kystzonerne i Middelhavet er fortsat udsat for en stærk miljøbelastning og er præget af en forringelse af kystressourcerne. Protokollen kan tjene som ramme for en tættere koordineret og integreret tilgang, som involverer offentlige og private aktører, herunder civilsamfundet og erhvervslivet. En sådan inkluderende tilgang, baseret på de bedste tilgængelige videnskabelige observationer og data, er nødvendig for at løse disse problemer på en mere effektiv måde og sikre en mere bæredygtig udvikling af kystzonerne i Middelhavet.
(9)
Protokollen indeholder en lang række bestemmelser, som under hensyn til nærheds- og proportionalitetsprincippet skal anvendes på forskellige forvaltningsniveauer. Unionen bør støtte integreret kystzoneforvaltning, bl.a. fordi størstedelen af miljøproblemerne er af grænseoverskridende karakter, mens medlemsstaterne og deres kompetente myndigheder skal have ansvaret for at udforme og gennemføre visse detaljerede foranstaltninger, som er omhandlet i protokollen, og som berører deres kystområde, f.eks. udstikning af zoner, hvor bebyggelse ikke er tilladt.
(10)
Protokollen bør godkendes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Protokollen om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (i det følgende benævnt »protokollen«) godkendes hermed på den Europæiske Unions vegne (5).
Artikel 2
Formanden for Rådet udpeger den eller de personer, som på Unionens vegne er beføjet til at deponere det i protokollens artikel 37 omhandlede godkendelsesinstrument hos Spaniens regering, der fungerer som depositar, med henblik på at udtrykke Unionens samtykke til at blive bundet af protokollen.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Datoen for protokollens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2010.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2010. szeptember 13.)
a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről
(2010/631/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
mivel:
(1)
A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt, későbbi nevén a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: barcelonai egyezmény) az Európai Közösség nevében a Tanács a 77/585/EGK (1) és az 1999/802/EK (2) határozattal megkötötte.
(2)
A barcelonai egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének e) pontjával összhangban a szerződő felek kötelezettséget vállalnak a tengerparti övezetek integrált kezelésének elősegítésére, az ökológiai és tájvédelmi szempontból kiemelt jelentőségű területek védelmének, valamint a természeti erőforrások ésszerű felhasználásának figyelembevételével.
(3)
Az európai integrált partiövezet-kezelés végrehajtásáról szóló, 2002. május 30-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás és különösen annak V. fejezete szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsák végre a tengerparti övezetek integrált kezelését, a szomszédos országokkal - ideértve az azonos regionális tengeri térségbeli nem uniós tagállamokat - kötött egyezmények keretében.
(4)
Az Európai Unió horizontális eszközökkel mozdítja elő a szélesebb körű integrált kezelést, többek között a környezetvédelem területén is, illetve kutatási programjain keresztül arra törekszik, hogy szilárd tudományos alapokat biztosítson e folyamat számára. Ezek a tevékenységek ezért hozzájárulnak a tengerparti övezetek integrált kezeléséhez.
(5)
A tengerparti övezetek integrált kezelése része az EU integrált tengerpolitikájának, amelyet a 2007. december 13-án és 14-én Lisszabonban tartott Európai Tanács hagyott jóvá, és amelyet az „Úton a földközi-tengeri térségben folytatott tevékenységek jobb irányítását célzó integrált tengerpolitika felé” című bizottsági közlemény is részletesen bemutat, illetve amelyet az integrált tengerpolitikáról szóló, 2009. november 16-i következtetéseiben az Általános Ügyek Tanácsa is üdvözölt.
(6)
A Tanács 2008. december 4-i 2009/89/EK határozatával (3) a Közösség nevében aláírta a barcelonai egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: ICZM jegyzőkönyv), figyelemmel az ICZM jegyzőkönyvnek egy későbbi időpontban történő hatálybalépésére.
(7)
A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jével történt hatálybalépését követően az Európai Unió értesítette a spanyol kormányt arról, hogy az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja.
(8)
A mediterrán térség part menti övezetei jelenleg is komoly környezeti terhelésnek vannak kitéve, erőforrásaik pedig folyamatosan pusztulnak. Az ICZM jegyzőkönyv a szélesebb nyilvánosság és a versenyszféra érdekeltjeinek, így többek között a civil társadalomnak és a gazdasági szereplőknek a bevonásával egy összehangoltabb és integráltabb megközelítés ösztönző kereteit teremti meg. Ezen átfogó, és a rendelkezésre álló legkorszerűbb tudományos megfigyelésekre, illetve ismeretekre támaszkodó szemlélettel lehet a felmerült problémákat érdemben kezelni, és a jelenleginél fenntarthatóbb fejlődést elérni a mediterrán térség part menti övezeteiben.
(9)
Az ICZM jegyzőkönyv széles körben fed le olyan rendelkezéseket, amelyeket a szubszidiaritás és az arányosság elvének figyelembevételével a közigazgatás különböző szintjein kell végrehajtani. Jóllehet indokolt, hogy az Unió - többek között a legtöbb környezetvédelmi probléma határokon átívelő jellegére tekintettel - a tengerparti övezetek integrált kezelésének támogatása érdekében eljárjon, az ICZM jegyzőkönyvben rögzített bizonyos részletes intézkedések - például az építési tilalom hatálya alá eső területek kijelölése - kidolgozásáért és végrehajtásért a part menti területeken a tagállamok és azok illetékes hatóságai felelnek.
(10)
Az ICZM jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: ICZM jegyzőkönyv) a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja (4).
2. cikk
A Tanács elnöke kijelöli azon személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) lesz(nek) a jóváhagyásra vonatkozó okiratnak az Unió nevében, az ICZM jegyzőkönyv 37. cikkének megfelelően a letéteményes feladatát ellátó spanyol kormánynál történő letétbe helyezésére, kifejezve, hogy az Unió az ICZM jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelezőnek ismeri el.
3. cikk
Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
Az ICZM jegyzőkönyv hatálybalépésének napját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.