KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 404/2010
af 10. maj 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 13. august 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til EU af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 30. juni 2009 af Association of European wheel manufacturers (EUWA) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse aluminiumshjul. Klagen indeholdt beviser for, at den pågældende vare blev dumpet, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, de EU-producenter, der er nævnt i klagen, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter, blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage disse, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de grundlæggende oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(6)
I alt 36 virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»grupper«) i Kina gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Disse 36 virksomheder eller grupper producerede og/eller eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i løbet af undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at indgå i stikprøven. De blev betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og blev taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Kina, dvs. de samarbejdsvillige kinesiske virksomheders andel i procent af eksporten til EU i forhold til den samlede kinesiske eksport til EU, var på ca. 90 %.
(7)
Efter at have hørt de berørte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, udtog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksportmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, og som tog højde for de samarbejdsvillige virksomheder eller gruppers geografiske spredning. Stikprøven består af fire (grupper af) virksomheder, som tegner sig for 47 % af eksporten til EU fra de 36 samarbejdsvillige virksomheder eller grupper, og ca. 43 % af den samlede eksport til EU fra Kina. De kinesiske myndigheder og det kinesiske handelskammer accepterede Kommissionens udtagning af stikprøven, men anmodede om at inkludere mindst to andre (grupper af) virksomheder i stikprøven. Da den oprindeligt udtagne stikprøve består af 20 virksomheder, der hører til fire grupper, blev det besluttet, at der ikke kunne tilføjes flere virksomheder eller grupper, da dette ville hindre afslutningen af undersøgelserne inden for de fastsatte frister.
(8)
Fem eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og indsendte de relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 9, stk. 6, og artikel 17, stk. 3. Da stikprøven allerede omfattede 4 grupper med mange virksomheder involveret, konkluderede Kommissionen dog, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, at der ikke kan foretages individuelle undersøgelser af eksporterende producenter i Kina, som ikke indgår i stikprøven, da dette ville være urimelig byrdefuldt og forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som havde anmodet herom, og til myndighederne i Kina.
(10)
Indledningsmeddelelsen blev sendt til ca. 40 EU-producenter af aluminiumshjul. Der er modtaget 17 besvarelser. Fem grupper af virksomheder blev udtaget til stikprøven, da de blev anset for at være repræsentative for den samlede EU-produktion udtrykt i salgsmængder og produktion i EU (mere end 75 %), geografisk dækning og aktivitetstype, dvs. produktion af oprindeligt udstyr (OEM) og det såkaldte eftermarkedssalg (AM), se betragtning 19 ff. for yderligere detaljer. Selv om de EU-producenter, der indgår i stikprøven, hovedsagelig solgte direkte til OEM-segmentet, solgte to af de producenter, der indgik i stikprøven, også til AM-segmentet. Virksomheder, der ikke bidrog til klagen, blev også inkluderet i stikprøven.
(11)
I løbet af undersøgelsen fremsatte parterne en række påstande vedrørende påståede forskelle mellem OEM- og AM-segmentet. Med henblik på at indhente yderligere oplysninger blev det besluttet at udvide stikprøven til endnu en (stor) producent, som er aktiv i AM-segmentet.
(12)
Klagerne anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt af frygt for eventuelle modforanstaltninger fra kunder eller konkurrenter. Kommissionen vurderede, at der var en reel mulighed for modforanstaltninger og accepterede at hemmeligholde deres navne. Efter indledningen af proceduren accepterede samtlige samarbejdsvillige virksomheder at offentliggøre deres navne i forbindelse med samarbejdet i proceduren, men ikke, hvor dette var relevant, i deres egenskab af klagere.
(13)
Indledningsmeddelelsen blev sendt til ca. 80 importører og importører/brugere af aluminiumshjul. Der blev modtaget 40 besvarelser fra virksomheder, der tegnede sig for ca. en tredjedel af den samlede import fra Kina. 12 af disse besvarelser kom fra importører, og resten fra importerende brugere. Syv virksomheder blev medtaget i stikprøven (fem importører og to importerende brugere).
(14)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de seks EU-producenter i stikprøven, til de eksporterende producenter i stikprøven for Kina, og til de virksomheder, der anmodede om individuel behandling, samt til de syv importører i stikprøven. Der blev desuden sendte spørgeskemaer til brugere og andre samarbejdsvillige producenter.
(15)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, og fra fem kinesiske eksporterende producenter, der anmodede om individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Der blev desuden modtaget besvarelser fra de seks EU-producenter i stikprøven, tre importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundne med en eksporterende producent, fra ni andre EU-producenter og 13 brugere. Der blev også modtaget redegørelser fra det kinesiske handelskammer og fra to brugersammenslutninger.
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Tyskland
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tjekkiet
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. Italien
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Schweiz
-
Ronal Polska Sp. z o.o.-Polen
-
Speedline s.r.l. Italien
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanien
-
AEZ - Tyskland
-
Française de Roues S.A.S.V.- Frankrig
b)
Eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd. (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
-
OZ Deutschland, Biberbach (Tyskland)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien)
d)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Brugere
-
Renault - Frankrig
-
BMW - Tyskland.
(17)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra referencelandet Tyrkiet:
f)
Producenter i Tyrkiet
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Undersøgelsesperiode
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(19)
Den pågældende vare er aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under KN-kode 8701-8705 med eller uden tilbehør og med eller uden dæk med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50.
(20)
Den pågældende vare sælges i EU via to distributionskanaler, nemlig til segmentet for producenter af oprindeligt udstyr (OEM) og til det såkaldte eftermarkedssegment (aftermarket) (AM). I OEM-segmentet gennemfører bilfabrikanter udbudsprocedurer for aluminiumshjul (ca. to år før lanceringen af en ny bilmodel) og indgår i en proces med henblik på at udvikle et nyt hjul, som vil bære deres varemærke. Både EU-producenter og kinesiske eksportører konkurrerer om de samme udbud. I AM-sektoren designes, udvikles og varemærkes aluminiumshjul af producenter af aluminiumshjul, som derefter videresælges til grossister, detailhandlere, tuningvirksomheder, bilværksteder mv.
(21)
En eksportør påstod, at aluminiumshjul til OEM-segmentet burde udelukkes fra undersøgelsens varedækning, idet de kun anvendes til nye biler, mens aluminiumshjul til AM-segmentet kan erstatte OEM-hjulet i hele bilmodellens levetid. Denne påstand er selvmodsigende, da den bekræfter, at »AM-aluminiumshjul« skal passe til og yde samme præstationer som »OEM-aluminiumshjul«. »AM-aluminiumshjul« kan nemlig produceres med andre metoder (3), i alle størrelser og vægtangivelser, med alle forskellige typer belægning osv. Forskellen mellem »OEM-« og »AM-aluminiumshjul« vedrører udelukkende de forskellige distributionskanaler, hvilket betyder, at bilindustrien er involveret i processen med at udvikle og designe hjulet. Det er endvidere blevet påstået, at prisfastsættelsen for »OEM-« og »AM-aluminiumshjul« varierer, da førstnævnte er knyttet til prisændringerne på London Metal Exchange (»LME«). Bilfabrikanterne anvender ganske rigtigt en såkaldt zero-base prisformel. Den består af tre elementer: 1) aluminiumsprisen (variabel, knyttet til LME), 2) værdiforøgede forarbejdningsomkostninger, og 3) en fast høj kvalitet. Denne prisfastsættelsesmetode tilpasses bilindustriens behov, men omkostningselementerne til aluminiumhjul til både »OEM-« og »AM-segmentet« er de samme.
(22)
Selv om der anvendes forskellige distributionskanaler til aluminiumshjul til »OEM«- og »AM«-segmentet, har de dog de samme fysiske og tekniske egenskaber og er ombyttelige. De betragtes derfor som en enkelt ensartet vare. Desuden sælges og importeres aluminiumshjul fra Kina i betydelige mængder via begge salgskanaler. Ud fra disse resultater konkluderes det foreløbigt, at udelukkelsen af »OEM-aluminiumshjul« fra varedækningen i denne undersøgelse ikke er berettiget.
(23)
En interesseret part påstod, at hjul til gokarts burde udelukkes, da gokarts ikke hører under KN-kode 8701 - 8705. Denne part argumenterede dog ikke overbevisende for, at gokarts ikke kan omfattes af ovennævnte KN-koder, og påstanden afvistes derfor foreløbigt.
(24)
Samme part påstod, at hjul til terrængående køretøjer også burde udelukkes fra varedækningen, idet disse hjul skulle være grundlæggende anderledes end hjul til andre køretøjer. Visse terrængående køretøjer kan dog klassificeres under KN-kode 8701 - 8705, og hjulene til disse køretøjer falder derfor under varedækningen for denne undersøgelse. Derfor blev påstanden foreløbigt afvist.
2. Samme vare
(25)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og aluminiumshjul, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt aluminiumshjul, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(27)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende grupper i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(28)
For samtlige eksporterende grupper i stikprøven indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg i de pågældende grupper alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningerne om markedsøkonomisk behandling.
(29)
Det fremgik af undersøgelsen, at ingen af de fire kinesiske virksomhedsgrupper kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), af følgende årsager.
(30)
Ingen af de eksporterende grupper i undersøgelsen kunne påvise, at de opfyldte det første kriterium, da der blev konstateret statslig indgriben i beslutninger vedrørende det vigtigste råmateriale (aluminium).
(31)
Det viste sig nemlig, at samtlige grupper i stikprøven indkøbte størstedelen af det aluminium, der anvendes til produktion af aluminiumshjul, på det kinesiske hjemmemarked på grundlag af langvarige kontrakter. Priserne fastsættes ud fra prisnoteringerne for primæraluminium på de kinesiske spotmarkeder plus en forarbejdningsafgift (og for en virksomheds vedkommende også på Shanghai Futures Exchange (SHFE)). Det skal i den forbindelse påpeges, at prisnoteringen på spotmarkederne er identisk med SHFE.
(32)
Det skal desuden bemærkes, at den kinesiske stat spiller en vigtig rolle i prisfastsættelsen for primæraluminium og regelmæssigt griber ind på markedet med en række instrumenter.
(33)
For det første er aluminium til eksport pålagt en momssats på 17 % (mens momsen på eksport af færdige varer refunderes) plus en eksportafgift på 15 %.
(34)
Dernæst griber staten ind i prisfastsættelsesmekanismen på Shanghai Futures Exchange (SHFE), som er en lukket børs for virksomheder, der er registreret i Kina, og kinesiske borgere. Denne statslige indgriben i prisfastsættelsesmekanismen på SHFE hænger sammen med statens rolle som sælger af primæraluminium og opkøber heraf via State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan, China Securities Regulatory Commission (CSRC).
(35)
Et andet eksempel på statslig indgriben er den kinesiske regerings nyligt vedtagne vækstpakke, der har til formål at begrænse virkningerne af den økonomiske krise. Ved udgangen af 2008 iværksatte State Reserves Bureau en ordning til indkøb af aluminium fra smelteanlæg med henblik på at bidrage til deres aktiviteter, da den globale finanskrise reducerede efterspørgslen. Disse statsstøttede opkøb absorberede hovedparten af lagrene på hjemmemarkedet og fik priserne til at stige i første halvdel af 2009.
(36)
Dette blev betragtet som en af faktorerne for statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende råmaterialer. Den nuværende kinesiske ordning med høj eksporttold og manglende momsrefusion for eksport af primæraluminium og andre råmaterialer kombineret med ingen eksportafgifter og momsrefusion på eksport af varer i det efterfølgende produktionsled og statslig indgriben i prisfastsættelsen på SHFE har i det store og hele ført til en situation, hvor de kinesiske aluminiumspriser fortsat fastsættes ved statslig indgriben. Dette har ført til en situation, hvor priserne på LME historisk har adskilt sig væsentligt fra priserne på det kinesiske marked (4) mellem medio 2005 og ultimo 2008. LME's priser har været betydeligt højere end priserne på de kinesiske markeder, hvilket fremhæver manglen på effektiv handel mellem de kinesiske markeder og markeder i resten af verden.
(37)
De mange statsligt indførte fordrejninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker beslutningerne hos de kinesiske producenter af aluminiumshjul i forbindelse med indkøb af råmaterialer. De har desuden stor fordel af disse fordrejninger, idet de normalt køber aluminium på det kinesiske marked fra lokale leverandører, der anvender de kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark, men de kan også købe en vis mængde til LME-priser, når priserne på det kinesiske marked er højere som følge af statslig indgriben.
(38)
Ud over den generelle situation, som er beskrevet oven for, opfylder tre andre grupper heller ikke betingelserne under det første kriterium på grund af betydelig statslig indgriben i forbindelse med andre vigtige erhvervsmæssige beslutninger. I en af de tre grupper har en statsejet virksomhed en vetoret, der ikke står i rimeligt forhold til aktieandelen i to af gruppens virksomheder, i forbindelse med vigtige beslutninger. I de fleste af virksomhederne i en anden gruppe er visse vigtige beslutninger underlagt betydelig statslig indgriben, enten fordi virksomhederne er 100 % statsejede eller fordi direktøren, der repræsenterer den statsejede aktionær, har vetoret i forbindelse med vigtige erhvervsmæssige beslutninger. Undersøgelsen viste desuden, at det lokale statslige arbejdsformidlingskontor har vetoret vedrørende ansættelse af arbejdstagere i to af disse virksomheder, selv om virksomhederne påstår det modsatte. I en tredje gruppe har den familie, der kontrollerer gruppen, forbindelser til regeringspartiet, og en af virksomhederne i gruppen er underlagt betydelig statslig indgriben i forbindelse med visse vigtige beslutninger, idet direktøren, som repræsenterer en statsejet aktionær, har vetoret i forbindelse med vigtige erhvervsmæssige beslutninger.
(39)
I en gruppe er der et klart brud på de grundlæggende regnskabsprincipper i alle gruppens virksomheder. Navnlig IAS 1 (fremlæggelse af regnskaber), IAS 12 (indkomstskat) og IAS 16 (ejendomme, anlæg og udstyr) blev ikke overholdt. Det konkluderes derfor, at regnskaberne ikke blev udarbejdet og revideret i henhold til de internationale regnskabsstandarder. I en anden gruppe konkluderede Kommissionens tjenestegrene, at IAS 1 og IAS 31 ikke var overholdt.
(40)
I en gruppe var der tydelige fordrejninger i forbindelse med brugsretten til jorden og køb af anlægsaktiver i flere virksomheder, og de fleste virksomheder i denne gruppe havde haft fordel af præferentielle skatteordninger, skatterefusion og støtteordninger, som udgør fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system. Disse fordrejninger var betydelige målt i f.eks. omsætning.
(41)
Hvad angår en anden gruppe i stikprøven, havde tre af gruppens virksomheder haft fordel af præferentielle skatteordninger, hvilket udgør fordrejninger overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Disse fordrejninger kan anses for betydelige målt i f.eks. omsætning.
(42)
Undersøgelsen viste desuden for en anden gruppe, at to af dens virksomheder ikke opfyldte det tredje kriterium. Den første virksomhed betalte brugsretten til jorden længe efter betalingsfristen uden pålæg af sanktioner, selv om kontrakten tydeligt omtalte sanktioner. Dette medførte direkte støtte fra staten (som er den egentlige ejer af jorden) i virksomhedens etableringsfase. Den anden virksomhed blev etableret som følge af et opkøb af aktiver fra en statsejet producent af aluminiumshjul på ikke-markedsbestemte vilkår, hvilket var udtryk for en uforholdsmæssig fordel i virksomhedens etableringsfase.
(43)
En gruppe påstod, at købet af aktiver fra en statsejet producent blev gennemført på markedsvilkår. Parten kunne dog ikke påvise, at hele transaktionen kunne betragtes som fri for fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(44)
Endelig havde virksomheder fra en anden gruppe fordel af betydelige skattefritagelser og finansiel støtte, som havde en væsentlig indvirkning på virksomhedernes finansielle situation målt i f.eks. omsætning.
(45)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende grupper i Kina, de kinesiske myndigheder, det kinesiske handelskammer og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(46)
En gruppe anfægtede det forhold, at Kommissionen ikke havde truffet beslutning om markedsøkonomisk behandling inden for den frist på tre måneder, som er fastsat i grundforordningen, og påstod, at eksportørerne havde truffet alle nødvendige foranstaltninger før denne frist for at give Kommissionen mulighed for at undersøge, hvilken virkning, beslutninger om markedsøkonomisk status ville få for beregningen af dumpingmargenen. Det blev med andre ord påstået, at den markedsøkonomiske behandling skal behandles inden for fristen på tre måneder, for så vidt at besvarelserne af antidumpingspørgeskemaet er indsendt inden for denne frist. Ellers er der risiko for, at oplysningerne i antidumpingspørgeskemaet kan få betydning for beslutningen om at indrømme markedsøkonomisk behandling.
(47)
I den foreliggende sag skal det dog understreges, at beslutningen om markedsøkonomisk behandling ikke kunne træffes inden for fristen på tre måneder, da de fleste oplysninger om markedsøkonomisk behandling blev indhentet ved kontrolbesøg, som blev afsluttet efter fristens udløb. Beslutningen om ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling til de eksporterende grupper i stikprøven blev under alle omstændigheder truffet efter en grundig vurdering af de fem relevante kriterier for markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(48)
Vedrørende det første kriterium blev det påstået, at der er reel handel mellem de kinesiske markeder og LME, idet der blev eksporteret mindre mængder af aluminium til/fra Kina i undersøgelsesperioden. Denne påstand kan ikke accepteres på grund af forskellene i prisniveauer mellem de kinesiske markeder og LME.
(49)
Under det andet kriterium fandt Kommissionen en række uoverensstemmelser med forskellige IAS-standarder i to virksomheders regnskaber. Det kunne dog ikke på grundlag af de fremsatte påstande konkluderes, at disse to virksomheder har et tydeligt regnskab, som revideres uafhængigt i henhold til de internationale regnskabsstandarder.
(50)
Under det tredje kriterium blev der fremsat en række påstande. Det blev påstået, at virkningen af finansiel støtte, brugsret til jord og andre fordele såsom skattefritagelser ikke medførte væsentlige fordrejninger i virksomhedernes finansielle situation. Denne påstand kan ikke accepteres, da virkningen af disse ordninger er betydelig, når den måles i omsætning.
(51)
Det blev desuden påpeget, at en række støtteordninger og finansielle fordele ikke var virksomhedsspecifikke og derfor ikke kan betragtes som værende overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Det skal i den forbindelse understreges, at analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling viser, om der er statslig indgriben uanset om den er virksomhedsspecifik. Det faktuelle grundlag for påstanden er under alle omstædigheder ikke korrekt. De fordele, som virksomhederne i denne undersøgelse har haft, kan faktisk betragtes som virksomhedsspecifikke, idet de alle er målrettet til en bestemt type virksomheder, f.eks. en udenlandsk virksomhed, som er etableret i et bestemt område og har ført ad hoc-forhandlinger med de lokale myndigheder om tildeling af støtte, køb af udstyr på hjemmemarkedet, teknologisk opgradering, deltagelse i messer, investeringer i FoU osv.
(52)
Endelig blev det påstået, at de indkomstskattefritagelser og nedslag for udenlandske virksomheder, der trådte i kraft i 2005, ikke udgør en fordrejning overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Denne fortolkning kan ikke accepteres. Det tredje kriterium vedrører ikke tidsbegrænsede indgreb (indtil 1998, hvor Kina begyndte at anvende de markedsøkonomiske regler) eller indgreb med begrænset anvendelse, men indgreb, der antyder statslig indgriben i udformning af erhvervsklimaet gennem foranstaltninger, der er typiske for et ikke-markedsøkonomisk land såsom diskriminerende skatteregler.
(53)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de kinesiske virksomheder, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at virksomhederne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod disse konklusioner.
2. Individuel behandling
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af grundforordningens artikel 2, stk. 7, undtagen hvis virksomhederne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser.
(55)
De eksporterende grupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det foreløbigt, at to af de fire kinesiske virksomheder i stikprøven opfylder alle betingelserne for individuel behandling. To af grupperne i stikprøven kan ikke indrømmes individuel behandling. Den statslige indgriben i CITIC Dicastal and Baoding er af et omfang, der giver mulighed for omgåelse af foranstaltninger, hvis individuelle eksportører pålægges forskellige toldsatser, navnlig i betragtning af at disse to grupper har to fælles joint ventures, der producerer den pågældende vare.
(56)
Af de fire eksporterende grupper i stikprøven kan følgende grupper indrømmes en individuel undersøgelse:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normal værdi
3.1. Valg af referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(58)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(59)
Kun en eksportør modsatte sig dette valg og foreslog Malaysia som et alternativt land, men erklærede senere, at de malaysiske virksomheder ikke var villige til at samarbejde med Kommissionen.
(60)
Kommissionen undersøgte derefter, om det var hensigtsmæssigt at anvende Tyrkiet som referenceland. Det blev konkluderet, at Tyrkiet med fem nationale producenter og betydelig import fra tredjelande er et marked med udtalt konkurrence. Der var desuden ingen væsentlige forskelle i produktionsmetoderne mellem producenter i Tyrkiet og Kina. I betragtning af ovenstående viste undersøgelsen ingen grund til at konkludere, at Tyrkiet ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. De tyrkiske producenter sælger desuden varetyper, der kan sammenlignes med de varer, som eksporteres fra Kina.
(61)
To producenter i Tyrkiet besvarede det spørgeskema, som blev sendt til alle producenter af aluminiumshjul i Tyrkiet.
(62)
Oplysningerne i de samarbejdsvillige tyrkiske producenters besvarelser blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(63)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(64)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor:
(65)
Den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Tyrkiet.
(66)
Det blev undersøgt, om salget på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(67)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(68)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(69)
For en varetype, hvor der ikke var fortjenstgivende salg, blev den normale værdi baseret på produktionsomkostningerne for den pågældende vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og et rimeligt beløb for fortjeneste på hjemmemarkedet.
(70)
Endelig blev den normale værdi for et begrænset antal varetyper beregnet på grundlag af den normale værdi for sammenlignelige varetyper med justering for fysiske forskelle.
3.3. Eksportpriser
(71)
I alle de tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i EU, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(72)
I tilfælde, hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbunden importør eller forhandler, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pågældende importørs/forhandlers videresalgspriser til de første uafhængige kunder i EU. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke-forretningsmæssigt forbunden importørs/forhandlers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs/forhandlers faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne importør/forhandler.
3.4. Sammenligning
(73)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(74)
Prissammenligningen mellem hjul, der eksporteredes fra Kina, og hjul, der solgtes på det tyrkiske marked af tyrkiske samarbejdsvillige producenter, blev foretaget ved at skelne mellem salg til OEM og salg i eftermarkedssegmentet.
(75)
Derudover blev der foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, indirekte skatter og bankgebyrer i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
4. Dumpingmargener
4.1. For samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling
(76)
For de to virksomheder i stikprøven, der blev indrømmet individuel behandling, blev dumpingmargenerne fastlagt ved en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi for de tyrkiske producenter, som samarbejdede fuldt ud, og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til EU, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(77)
Udtrykt i procent af importprisen, EU's grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
61,8 %
4.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(78)
Dumpingmargenen for virksomheder i stikprøven, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og for samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev beregnet som et vejet gennemsnit af resultaterne for alle virksomheder i stikprøven. For de to virksomheder, der hverken blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev beregningerne foretaget efter metoden i betragtning 76. Dumpingmargenen udgør i procent af importprisen, EU's grænse, ufortoldet 48,7 %.
4.3. For alle andre eksporterende producenter
(79)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget høj, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent. Restdumpingmargenen udgør derfor 69,3 % af importprisen, EU's grænse, ufortoldet.
D. SKADE
1. EU-produktion
(80)
Aluminiumshjul produceres af ca. 30 virksomheder beliggende i mange EU-lande. De virksomheder, der støttede klagen og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for mere end 85 % af den samlede EU-produktion i UP.
(81)
Den samlede EU-produktion og støtten til undersøgelsen blev fastslået på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger fra klagen, data indhentet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, oplysninger indhentet fra producenterne i stikprøven og andre samarbejdsvillige producenter. Med disse oplysninger kunne Kommissionen bekræfte, at der findes andre producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og fastslå omfanget af deres produktion.
(82)
En producent i stikprøven blev anset for at importere den pågældende vare fra Kina og videresælge den på EU-markedet. Det fremgik efter en sammenligning med virksomhedens samlede salg, at importen var marginal og ikke indvirkede på virksomhedens status som EU-producent.
2. EU-forbruget
(83)
I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig således:
EU-forbruget
2006
2007
2008
UP
Enheder (i 000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
EU-forbruget (5) blev fastslået ved at lægge importen baseret på Eurostat's data til EU-producenternes EU-salg. Importen af aluminiumshjul klassificeres under to KN-koder, som også omfatter andre varer. For at anslå andelen af aluminiumshjul under hver KN-kode blev importandelen heraf under KN-kode 8708 70 10 og 8708 70 50 fastslået på landebasis ud fra den metode, der var foreslået i klagen. Da importen var angivet i vægt, blev omregningen til enheder også foretaget ud fra den metode, der var foreslået i klagen (der anvendes en gennemsnitsvægt pr. enhed). Disse data blev krydstjekket med og bekræftet af data fra de kinesiske eksportører i stikprøven. EU-leverancerne blev beregnet ved at lægge leverancerne fra EU-producenterne i stikprøven sammen med leverancerne fra de andre producenter (data indhentet i perioden inden undersøgelsen startede, data fra klagen, visse skøn på grundlag af data fra producenter i stikprøven).
(85)
Generelt faldt forbruget med 15,5 % i den betragtede periode, men fulgte en uensartet tendens med et markant fald på 15,1 % mellem 2008 og UP. Forbruget steg fra 58,6 mio. enheder i 2006 til 62,4 mio. enheder i 2007 og faldt derefter til 58,3 mio. enheder i 2008 og 49,5 mio. enheder i UP.
3. Import fra Kina
3.1. Mængde og markedsandel af importen af den pågældende vare
(86)
Importen fra Kina har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Importmængder i 1 000 enheder
2006
2007
2008
UP
Kina
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks 2006 = 100
100
139
157
166
Markedsandel (%)
6,3
8,2
10
12,4
Kilde: Eurostat og EU-producenternes data om EU-salg
(87)
Importmængden fra Kina steg fra 3,7 mio. enheder i 2006 til 5,1 mio. enheder i 2007, 5,8 mio. enheder i 2008 og 6,1 mio. enheder i UP. Importen steg således med mere end 66 % mellem 2006 og UP.
(88)
Markedsandelen for importen fra Kina fordobledes. Den steg fra 6,3 % i 2006 til 8,2 % i 2007, 10 % i 2008 og 12,4 % i UP. Generelt steg importen fra Kina med 6,1 procentpoint i løbet af den betragtede periode.
3.2. Importpriser
(89)
I tabellen nedenfor sammenlignes de gennemsnitlige kinesiske importpriser (baseret på Eurostat, da spørgeskemaerne for eksportører kun vedrørte UP og ikke de forudgående år) med de gennemsnitlige salgspriser hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
EUR/enhed
2006
2007
2008
UP
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
EU-producenter i stikprøven
49,7
49,7
48
46,5
Forskel
15
16,2
16,6
14,6
(90)
De gennemsnitlige priser ved import fra Kina faldt konstant - med 9,5 % - mellem 2006 og 2008 for derefter at stige lidt - med 0,5 % - i UP. Priserne faldt med 8 % i den betragtede periode.
(91)
Ud fra denne prissammenligning kan det konkluderes, at de kinesiske importpriser generelt konstant lå betydeligt under priserne hos EU-producenterne i stikprøven i løbet af den betragtede periode, hvilket tvang sidstnævnte til at reducere deres egne priser betydeligt.
3.3. Prisunderbud
3.3.1. Generelle bemærkninger
(92)
Denne sag er kendetegnet ved en segmentbestemt opdeling i to distributionskanaler, nemlig OEM- og AM-segmentet. Hovedparten af EU-producenternes salg er desuden koncentreret om OEM-segmentet, mens importen fra Kina hovedsagelig sælges til AM-segmentet (ca. 70 % af importen fra Kina.). Den segmentbestemte distribution af EU-erhvervsgrenens salg og importen fra Kina er således asymmetrisk.
3.3.2. Underbud
(93)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem de priserne for EU-producenterne stikprøven og det pågældende lands importpriser. Salgspriserne for EU-producenterne i stikprøven var dem, der anvendes til uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(94)
Disse priser blev sammenlignet med de kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priser cif, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(95)
Med udgangspunkt i oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven viste sammenligningen, at de pågældende importerede varer i UP blev solgt i EU til priser, der lå mellem 22 % og 37 % under EU-erhvervsgrenens priser (udtrykt i procent af sidstnævntes priser). Det fremgår tydeligt af dette underbudsniveau og den negative prisudvikling i EU-erhvervsgrenen, at der havde fundet et betydeligt pristryk sted.
(96)
Visse parter påstod, at underbudsniveauet udelukkende burde beregnes ud fra den »merværdiskabende«-komponent i prisen (ekskl. udgifterne til aluminium). Ved brug af denne metode ville underbuddet være betydeligt højere. Da det underbudsniveau, som blev beregnet på grundlag af den fulde pris, allerede var ganske højt, blev denne metode ikke yderligere undersøgt.
(97)
Det høje underbudsniveau og pristrykket (jf. betragtning 89 ff.) i EU-erhvervsgrenen beviser dumpingens udtalte indvirkning i denne sag.
(98)
For at imødegå eventuelle spørgsmål om forskellene mellem de to segmenter, blev der for begge segmenter gennemført en separat analyse ud fra samme metode som ovenfor. Underbuddet er stadig betydeligt i begge segmenter (mellem 13 og 30 % for OEM-salg, og mellem 56 og 63 % for AM-salg).
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(99)
Nedenstående tabel viser udvikling i importen fra andre tredjelande end Kina.
Importmængder i 1 000 enheder
2006
2007
2008
UP
Tyrkiet
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks 2006 = 100
100
109
97
83
Markedsandel (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norge
1 079
1 210
1 106
520
Indeks 2006 = 100
100
112
102
48
Markedsandel (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Sydafrika
490
851
790
700
Indeks 2006 = 100
100
173
161
143
Markedsandel (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Andre
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks 2006 = 100
100
108
99
78
Markedsandel (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Som det fremgår af ovenstående, er Tyrkiet den næststørste importør efter Kina med en betydelig, men stabil markedsandel. Markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet faldt fra 9 % i 2006 til 8,4% i UP. Virkningen af priserne for denne import på EU-erhvervsgrenen behandles i betragtning 136 ff.
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Generelt
(101)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrens situation fra 2006 til UP.
(102)
Der blev, som forklaret ovenfor, anvendt stikprøver. Med henblik på skadesanalysen blev skadesindikatorerne analyseret på følgende to niveauer:
-
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne stammer hovedsagelig fra spørgeskemabesvarelser fra de seks virksomheder i stikprøven og supplerende minispørgeskemaer. Disse spørgeskemaer vedrører virksomheder, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion. For at omfatte hele EU-produktionen blev der foretaget visse ekstrapoleringer for den resterende produktion som supplement til de tilgængelige data fra forskellige kilder, navnlig data fra klagen og data indhentet før indledningen af undersøgelsen. Alle disse faktorer blev krydstjekket, hvor det var muligt, med generelle oplysninger fra de relevante statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(103)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse for hele EU-produktionen:
2006
2007
2008
UP
Produktion (enheder)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeks (2006 = 100)
100
100
91
76
Produktionskapacitet (enheder)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeks (2006 = 100)
100
99
100
96
Kapacitetsudnyttelse (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeks (2006 = 100)
100
100
91
79
(104)
Produktionen var, jf. tabellen ovenfor, forholdsvis stabil og lå på ca. 49,5 mio. enheder i 2006 og 2007, og faldt derefter til 45,2 mio. enheder i 2008 og 37,6 mio. enheder i UP, et fald på 24 % i løbet af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 19,4 procentpoint i den samme periode.
(105)
Nedgangen i kapacitetsudnyttelsen i en situation med et fald i kapaciteten kan kun tilskrives den markante nedgang i produktionen.
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(106)
Tallene nedenfor angiver salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed for alle EU-producenter.
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde for hele EU-erhvervsgrenen i 1 000 enheder
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeks (2006 = 100)
100
103
94
79
Markedsandel (%)
78
75
74
72
Indeks (2006 = 100)
100
97
95
93
(107)
EU-salget steg fra 45,4 mio. enheder i 2006 til 46,6 mio. enheder i 2007, og faldt derefter til 42,8 mio. enheder i 2008 og 35,7 mio. enheder i UP, et fald på 21 % i løbet af den betragtede periode.
(108)
Samtlige EU-producenter mistede løbende markedsandele, fra 78 % i 2006 til 75 % i 2007, 74 % i 2008 og 72 % i UP, altså et samlet tab på 6 procentpoint i løbet af den betragtede periode. I samme periode blev markedsandelen for den kinesiske import forøget med over 6 procentpoint.
5.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeks (2006 = 100)
100
104
101
91
Produktivitet (enheder/ansat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeks (2006 = 100)
100
95
90
83
Årslønninger (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeks (2006 = 100)
100
89
83
82
(109)
Beskæftigelsen steg fra 14 204 ansatte ultimo 2006 til 14 418 ansatte ultimo 2007, faldt til 14 309 ansatte ultimo 2008, og yderligere til 12 981 ved udgangen af UP. Navnlig mellem 2008 og UP var der tab på 1 328 arbejdspladser svarende til mere end hver tiende i arbejdsstyrken over seks måneder.
(110)
Sideløbende udviklede produktiviteten sig fra 3 500 enheder pr. ansat i 2006 til 3 341 enheder pr. ansat i 2007, 3 164 enheder pr. ansat i 2008 og 2 903 enheder pr. ansat i UP. Den faldende produktivitet især mellem 2008 og UP kan forklares ved, at indskrænkningen af arbejdsstyrken ikke skete i samme takt som faldet i produktionen. Dette kan forklares ved erhvervsgrenens begrænsede muligheder for omstillinger eller nedlukning af maskineri og høje omkostninger til personale i tilfælde af afskedigelser. Undersøgelsen viste, at beskæftigelsen navnlig faldt i perioden mellem 2008 og UP. Lønomkostningerne faldt i den pågældende periode. De investeringer, EU-erhvervsgrenen har foretaget i UP, forventes at øge erhvervsgrenens effektivitet og produktivitet yderligere på mellemlang og lang sigt.
5.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(111)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
5.2.5. Kontraktbetingelser
(112)
Hovedparten af de EU-producerede aluminiumshjul sælges, jf. betragtning 20 ff., gennem udbudsprocedurer, som organiseres i gennemsnit to år før lanceringen af en ny bilmodel. Kommissionen undersøgte derfor også kontrakter, der blev indgået i den betragtede periode (som skulle udføres efter UP) for at fastslå, om der kunne drages konklusioner om den mulige udvikling i EU-erhvervsgrenens salg efter UP. Der kunne dog ikke drages velfunderede konklusioner ud fra disse data på dette tidspunkt, og oplysningerne vil derfor blive behandlet yderligere.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
5.3.1. Generel bemærkning
(113)
3 ud af de seks producenter i stikprøven er store grupper med produktionsanlæg i flere medlemsstater, mens de tre andre har mindre strukturer, som er koncentreret i en eller to medlemsstater. I løbet af den betragtede periode lukkede producenter i stikprøven 3 produktionsanlæg, det første i 2006, det andet i 2008 kort før UP og det sidste kort før udgangen af UP.
5.3.2. Lagre
(114)
Nedenstående tal viser lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven ved udgangen af hver periode.
2006
2007
2008
UP
Lagerbeholdninger (i 1 000 enheder)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Lagerbeholdningerne lå under 12 % af produktionen. Det erindres, at denne indikator ikke er særlig relevant, da EU-erhvervsgrenens produktion af aluminiumshjul i vidt omfang sker efter ordre; lagerbeholdninger på et bestemt tidspunkt er derfor især et resultat af varer, der er solgt men endnu ikke leveret.
5.3.3. Salgspriser
(116)
Enhedssalgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven var stabile i 2006 og 2007 på ca. 49 euro pr. enhed, men faldt til 48 euro pr. enhed i 2008 og til 46,5 euro pr. enhed i UP. Dette svarer til et fald på over 6 % i løbet af den betragtede periode og viser samtidig et markant fald i UP (jf. tabellen i betragtning 89).
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital og investeringer
(117)
Stikprøvevirksomhedernes rentabilitet for den samme vare blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Mens rentabiliteten for 2006 og 2007 stadig lå over breakeven, ændredes situationen drastisk i 2008 og UP som følge af en kombination af faldende salg, faldende salgspriser og en uelastisk omkostningsstruktur i erhvervsgrenen med høje faste omkostninger.
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
I følgende tabel vises investeringerne i den pågældende vare hos EU-producenterne i stikprøven.
EUR
2006
2007
2008
UP
Euro (i 1 000 EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeks (2006 = 100)
100
103
168
160
(119)
Det fremgår af tabellen, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. Disse investeringer vedrørte især maskineri med henblik på at forbedre effektiviteten. De stigende investeringer viser, at erhvervsgrenen stadig var i stand til at rejse kapital.
(120)
Til trods for disse bestræbelser kollapsede investeringsafkastet på den pågældende vare i den betragtede periode og var på - 40 % i UP. Dette bekræfter udhulingen af erhvervsgrenens rentabilitet og dens manglende evne til at skabe fortjeneste af sine investeringer.
2006
2007
2008
UP
Investeringsafkast
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeks (2006 = 100)
100
24
-27
-80
Likviditet i procent af omsætning
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeks (2006 = 100)
100
47
39
13
(121)
Producenterne i stikprøven oplevede desuden et fald i den driftsmæssige likviditet på 8,1 procentpoint i løbet af den betragtede periode, hvilket i vidt omfang afspejler faldet i rentabiliteten. Denne indikators kollaps kan ikke henføres til de stigende investeringer, men må tilskrives den kendsgerning, at den operationelle virksomhed tjener færre penge ind. Da erhvervsgrenen forudsætter, at der konstant tilføres penge til anlægsaktiver, viser den faldende likviditet en stigende svaghed i EU-erhvervsgrenen og dens manglende evne til selvfinansiering.
5.3.5. Produktionsomkostninger og omkostninger til råmaterialer
(122)
Tabellen nedenfor viser de gennemsnitlige omkostninger pr. ton af den pågældende vare hos producenterne i stikprøven
I EUR
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitlige produktionsom-kostninger (pr. enhed)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
De gennemsnitlige omkostninger var stabile i den betragtede periode og lå på ca. 50 euro pr. enhed i gennemsnit.
6. Konklusion om skade
(124)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade. Denne konklusion styrkes af det antal virksomheder eller produktionsanlæg, der ellers ville have lukket (fem i OEM-segmentet) eller være gået konkurs (21 i AM-segmentet og fire i OEM-segmentet) i løbet af den betragtede periode.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(125)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-industrien havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra Kina
2.1. Generelt
(126)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten, hvis markedsandel steg med 6 procentpoint mellem 2006 og UP, og et lignende tab af markedsandel på 6 procentpoint i EU-erhvervsgrenen i den samme periode. Undersøgelsen har desuden påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-producenternes priser.
(127)
En part påstod, at markedsandelen for importen fra Kina var for lille til at forvolde skade. En samlet markedsandel på 12 % på et prisfølsomt marked (og især i OEM-segmentet) kan imidlertid ikke betragtes som lille.
(128)
Det skal desuden bemærkes, at importen fra Kina som nævnt voksede med omkring 65 %, og at landets beregnede markedsandel næsten fordobledes i den pågældende periode. Som det fremgik af betragtning 86 ff. faldt importpriserne på varer fra Kina endvidere med 8 % (jf. betragtning 89 ff.), og et betydeligt prisunderbud fandt sted (jf. betragtning 93 ff.). De vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning i denne sag, er nemlig den voldsomme stigning i importen og det markante prisunderbud.
(129)
EU-erhvervsgrenen reagerede på den skadevoldende dumping ved at sænke sine priser fra 2007. Importen fra Kina udøvede dog et pristryk, der bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at bibeholde sin markedsandel selv med lavere priser. I udbudsprocedurerne i OEM-segmentet er det konstateret, at de lave kinesiske tilbud har spillet en afgørende rolle i forbindelse med reduktionen af de priser, som EU-erhvervsgrenen har tilbudt. Til trods for EU-erhvervsgrenens prisnedsættelser var den gennemsnitlige salgspris for varer importeret fra Kina stadig lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Som et resultat heraf faldt EU-erhvervsgrenens salg markant i løbet af den betragtede periode. Da de kinesiske priser i UP var faldet yderligere i forhold til 2006, blev EU-erhvervsgrenen igen nødt til at sænke sine priser for at forblive på markedet. Rentabiliteten faldt til under breakeven-punktet, hvilket vil gøre det vanskeligt for EU-erhvervsgrenen at fortsætte driften i længere tid.
(130)
Det er derfor klart, at der er en nøje sammenhæng imellem de væsentligt forøgede importmængder til stadig lavere priser og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan således konkluderes i denne fase, at der er en årsagssammenhæng mellem den kinesiske lavprisimport og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
2.2. Segmentbestemt opdeling af den pågældende vare
(131)
Det er blevet påstået, at OEM og AM er to særskilte salgskanaler uden videre samspil mellem de to segmenter. På denne baggrund er det navnlig blevet påstået, at den skade, som er påført EU-erhvervsgrenen, der hovedsagelig sælger sine varer i OEM-segmentet (85 % for producenterne i stikprøven), ikke kunne have været forårsaget af importen fra Kina, som hovedsagelig er koncentreret om AM-segmentet og kun i begrænset omfang er til stede inden for OEM-segmentet.
(132)
Distributionskanalerne er i henhold til Kommissionens konklusioner ganske rigtigt opdelte, men der er dog et vist samspil, selv om det ikke er direkte. De to segmenter behandles separat for at få det mest nøjagtige billede af den foreliggende situation.
(133)
I AM-segmentet kan den konstaterede stade med sikkerhed tilskrives de store mængder af lavprisimport fra Kina, som udgør indtil 34 % i dette segment. I OEM-segmentet, som udgør den største del af EU-forbruget (35 mio. enhed ud af ca. 50 mio. enheder) er importmængderne fra Kina meget mindre (højst 6 %). Det skal dog erindres, at den skade, der er forvoldt i OEM-segmentet, er affødt af de lave kinesiske priser og altså er prisrelateret. Der er mere specifikt tegn på, at bilfabrikanterne anvender de kinesiske tilbud som benchmark for at tvinge priserne hos EU-producenterne af aluminiumshjul ned i forbindelse med udbudsprocedurerne. EU-producenterne havde ikke andet valg end at sænke deres priser, hvis de ønskede at forblive på markedet.
(134)
Det kan desuden ikke udelukkes, at de faldende pristendenser i AM-segmentet har indvirket på OEM-priserne. En sammenligning af de gennemsnitlige AM- og OEM-priser viste nemlig, at OEM-priserne i gennemsnit var højere end AM-priserne indtil 2007, men situationen ændredes i 2008 og UP. Dette viser, at pristrykket i OEM-segmentet har været langt mere udtalt i de senere år.
(135)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade både i AM- og OEM-segmentet. Disse aspekter vil under alle omstændigheder blive undersøgt yderligere.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningen af import med oprindelse i andre tredjelande end Kina
3.1.1. Virkningen af importen fra Tyrkiet
(136)
Tyrkiet er, jf. betragtning 99 ff., den næststørste importør efter Kina. I løbet af den betragtede periode var markedsandelen for importen fra Tyrkiet på ca. 7 % af EU-markedet. Tabellen nedenfor indeholder en sammenligning af priserne på importen af varer fra alle tredjelande og EU-producenternes priser.
I euro/enhed
2006
2007
2008
UP
Tyrkiet
40,8
42,6
52,4
40,7
EU-producenter i stikprøven
49,7
49,7
48
46,5
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Difference Tyrkiet/EU-producenter
8,9
7,1
4,4
5,8
Difference Kina/EU-producenter
15
16,2
16,6
14,6
(137)
I løbet af den betragtede periode var de tyrkiske priser konstant lavere end priserne hos EU-producenterne i stikprøven, med undtagelse af 2008. I UP var prisforskellen mellem de tyrkiske producenter og EU-producenterne på 5,7 EUR (+/- 12,3 % af EU-priserne), mens den tilsvarende prisforskel for Kina beløb sig til 14,5 EUR (+/- 31 %). På denne baggrund kan det med rimelighed foreløbigt konkluderes, at de lave priser på import fra Tyrkiet i UP havde en vis negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men ikke i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens skade.
3.1.2. Virkningen af import fra andre tredjelande end Tyrkiet
(138)
Hvad angår importen fra andre lande end Kina og Tyrkiet, faldt den samlede markedsandel fra 9 % i 2006 til 8,3 % i UP (jf. betragtning 99). Priserne på denne import lå tæt på EU-producenternes priser i samme periode. Det konkluderes derfor, at importen fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet ikke bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(139)
Visse parter påstod, at importen fra Kina blev absorberet af en stigning i EU-forbruget i 2007, og at faldet i forbruget i 2008 faldt sammen med den økonomiske krise og den samtidige nedgang i salget i bilindustrien. Ifølge denne påstand var disse faktorer hovedårsagen til EU-erhvervsgrenens ringe resultater.
(140)
Den økonomiske krise indvirkede negativt på EU-erhvervsgrenens situation med deraf følgende nedgang i forbruget og lavere priser. Mellem 2008 og UP faldt forbruget med 14,5 %.
(141)
Producenterne af aluminiumshjul samarbejder med bilindustrien, som blev alvorligt påvirket af krisen. Tabellen nedenfor viser udviklingen i produktionen af biler i Europa i løbet af den betragtede periode. Biler udstyres ganske rigtigt med enten aluminiumshjul eller stålhjul, men det er vanskeligt at fastslå de respektive andele. Intet tyder dog på, at denne andel skulle have ændret sig markant i løbet af den betragtede periode. Det kan derfor ikke udelukkes, at faldet i produktionen af biler, som var drastisk fra ultimo 2008 frem til UP, skulle have haft en indvirkning på salgsmængderne hos producenterne af aluminiumshjul. Tabellen nedenfor viser, at faldet i produktionsmængden lå langt over 15 % mellem 2008 og UP.
I EU27
2006
2007
2008
UP
Produktion i Europa (i 1 000 enheder)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer viser, at den nedadgående tendens startede længe før den økonomiske krise og tidsmæssigt faldt sammen med den kinesiske imports indtrængen på markedet. Rentabilitetstallene viser eksempelvis, at den nedadgående tendens begyndte mellem 2006 og 2007 (fald på 2,5 procentpoint), fortsatte mellem 2007 og 2008 (endnu et fald på 2,2 procentpoint) og faldt markant med 6,9 procentpoint mellem 2008 og UP.
(143)
Til trods for en nedgang i forbruget steg den kinesiske import fortsat og udgjorde 12,4 % i UP. Mængden og markedsandelen steg konstant, og priserne underbød løbende EU-erhvervsgrenens priser. Det kunne dog med rimelighed formodes, at krisen ville påvirke alle erhvervsdrivende på markedet på samme vis. Importen fra Kina steg og til priser, der i betydelig grad underbød EU-priserne i den foreliggende sag, jf. ovenfor. Det er derfor ikke urimeligt at konkludere, at havde det ikke været for den økonomiske krise, ville mængden af importerede varer fra Kina og markedsandelen herfor være steget endnu mere.
(144)
På denne baggrund kan det med rimelighed formodes, at den økonomiske krise, selv om den bidrog til EU-erhvervsgrenens skade, tilsyneladende ikke i sig selv er en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. Mængden af importerede varer fra Kina ville derimod normalt været faldet i takt med nedgangen i forbruget ligesom importen fra andre tredjelande og navnlig EU-erhvervsgrenens salg (der, som tidligere nævnt, faldt uforholdsmæssigt i forhold til stigningen i importen fra Kina).
3.3. Følgevirkninger af ændringer i EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(145)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet var lav i løbet af den betragtede periode (under 2 % af det samlede salg for EU-producenterne i stikprøven). Eksporten kunne derfor ikke have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens dårlige situation og kan således ikke bryde årsagssammenhængen.
3.4. Konkurrence mellem EU-producenter og koncentration på EU-markedet
(146)
Antallet af producenter af aluminiumshjul (ca. 30), der opererer på EU-markedet tyder på, at EU-markedet er meget konkurrencedygtigt, selv om det også kendetegnes ved stor industriel koncentration, hvor de 3 største virksomheder tegner sig for 60 % af den samlede produktion, 2 andre ca. 8 % og endnu 4 andre ca. 4 %. De foreliggende data om produktionsmængder viser, at de øvrige producenter er små eller mellemstore virksomheder.
(147)
Det skal bemærkes, at et antal mindre producenter stoppede deres produktion før 2008, i 2008 og i UP. Dette antyder, at konkurrencen mellem EU-producenter - og den tilsyneladende igangværende koncentrationsproces - har bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Undersøgelsens data viser dog, at ikke kun de små producenter er berørt. Små og store producenter påvirkes i lige høj grad af de aktuelle udviklinger. Det kan derfor ikke udelukkes, at konkurrencen mellem EU-producenterne i høj grad har bidraget til den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
3.5. Forbrugernes præferencer vedrørende stål- og aluminiumshjul
(148)
Det blev påstået, at den faldende efterspørgsel efter aluminiumshjul kunne skyldes en ændring i forbrugernes præferencer i retning af de billigere stålhjul som følge af den økonomiske krise. Der blev dog ikke fremlagt dokumentation som støtte for denne påstand. Da der på dette tidspunkt ikke foreligger dokumentation til støtte for påstanden, kan denne udvikling ikke bekræftes.
3.6. Varemix
(149)
Visse parter påstod, at stigningen i importen fra Kina skyldtes en stigende efterspørgsel efter særlige højteknologiske hjultyper, som produceres i Kina (dvs. støbte eller flydeformede hjul), som angiveligt ikke produceres (i væsentlige mængder) i EU. Importen fra Kina kunne derfor ikke have forårsaget EU-erhvervsgrenen skade. Undersøgelsen fastslog dog, at denne import kun udgjorde en brøkdel af den samlede import fra Kina. Påstanden måtte derfor afvises.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(150)
Der mindes om, at der i denne undersøgelse er konstateret en voldsom nedgang i produktion og salg, tab af markedsandele og et voldsomt prisfald, som førte til tab i EU-erhvervsgrenen. Importmængderne fra Kina, som i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser, og markedsandelen for importen steg samtidig.
(151)
Kommissionen har desuden analyseret alle andre faktorer, der kunne have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Det blev i den forbindelse konstateret, at den økonomiske krise, importen fra Tyrkiet og konkurrencen mellem EU-producenterne, som medførte en koncentrationsproces, kan have haft en vis indvirkning på den skadevoldende situation. Det konkluderes imidlertid foreløbigt, at deres indvirkning ikke er af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade, jf. ovenfor.
(152)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
F. EU'S INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(153)
Der var i denne procedure en høj grad af samarbejde og støtte fra EU-producenterne (over 70 %). Dette antyder, at indførelsen af foranstaltninger tydeligvis er i EU-producenternes interesse.
(154)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 93 ff. ovenfor.
(155)
Det kan forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få fordel af foranstaltningerne, som med sandsynlighed vil hindre fornyet dumpingimport til lave priser.
(156)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, kan det forventes, at stigningen i importen af aluminiumshjul til lave priser navnlig i AM-segmentet, vil fortsætte eller øges. Det kan desuden ikke udelukkes, at det stigende pristryk på og importens indtrængen i AM-segmentet i hvert fald vil få en indirekte virkning for situationen i OEM-segmentet. Det blev i den forbindelse konstateret, at visse producenter i det pågældende land flytter eller er flyttet til den mellemste og dyrere del af AM-segmentet og derfra videre til OEM-segmentet - med meget lave priser. Denne udvikling kan forventes at fortsætte og vil sandsynligvis også bringe den store gruppe af EU-producenter, der er aktive i OEM-segmentet, i vanskeligheder. Da disse producenters økonomiske situation og rentabilitet ikke er solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, som i høj grad underbød deres priser, kan dette sandsynligvis føre til en gradvis lukning af en stor gruppe EU-producenter, hvis ikke samtlige EU-producenter.
2. Importørernes interesser
(157)
I stikprøveundersøgelsen (jf. betragtning 13 ovenfor) blev fem ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og to importerende brugere udtaget på grundlag af deres importmængder.
(158)
Samarbejdsviljen hos de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører udgør generelt mindre end 10 % af den samlede mængde af varer importeret fra Kina.
(159)
Undersøgelsen viste, at de fleste importører er forhandlere, der er specialiserede i tilbehør til biler. Heriblandt kan der skelnes mellem to kategorier. Den ene gruppe består hovedsagelig af virksomheder, der importerer og videresælger aluminiumshjul med deres eget mærke og har udliciteret produktionen heraf til Kina. De er dog ikke forretningsmæssigt forbundet med de kinesiske eksportører. Denne kategori af importører har almindeligvis ikke ubetydelige »merværdiskabende« aktiviteter i EU (dvs. design, forskning og udvikling) og sommetider endda deres egen distributionskanal med et tilsvarende antal ansatte. Den anden kategori består af importører/distributører, som er forhandlere med fokus på mængder og ikke mærker. Disse importører har generelt lavere omkostningsstrukturer og færre merværdiskabende aktiviteter i EU.
(160)
Samarbejdsgraden blandt de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører viser, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil få en væsentlig indvirkning på deres aktivitet. For de samarbejdsvillige importører/distributører blev det da også konstateret, at videresalget af aluminiumshjul fra Kina udgør mellem 1 % og 6 % af deres samlede omsætning. Situationen er mere kompleks for de virksomheder, der udliciterer produktionen, da videresalg af aluminiumshjul fra Kina kan udgøre næsten hele grundlaget for deres aktivitet. Eventuelle foranstaltninger vil afgjort få betydning for deres aktivitet - selv om det er vanskeligt at anslå den nøjagtige indvirkning på nuværende tidspunkt. Dette tages op til yderligere behandling.
3. Brugernes interesser
3.1. Generelt
(161)
Der blev sendt spørgeskemaer til ca. 20 kendte brugere. 13 bilfabrikanter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. To sammenslutninger, der repræsenterer brugere og importører af aluminiumshjul i OEM- og AM-segmentet samarbejdede også.
(162)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør 19 % af den samlede import fra Kina baseret på data fra Eurostat. På grundlag af oplysningerne fra Eurostat er det ikke muligt at foretage en præcis opdeling af, om importsalget foregik i OEM- eller AM-segmentet. Der kunne imidlertid, jf. betragtning 133 ovenfor, fortages en sondring mellem OEM- og AM-segmentet, som viste, at OEM-segmentet udgør mellem 20 og 30 % af den samlede import fra Kina. Det kan derfor med rimelighed antages, at graden af samarbejdsvilje i OEM-segmentet var meget høj.
(163)
Bilfabrikanterne anvender tilsyneladende kun importen fra Kina i begrænset omfang. Betragtes de individuelt, anvender de samarbejdsvillige bilfabrikanter forskellige forretningsmodeller. Nogle importerer slet ikke fra Kina, andre importerer mindre end 5 %, mens andre importerer helt op til 30 % af deres behov.
(164)
Både de importerende og ikke-importerende brugere modsætter sig foranstaltningerne. De påstår navnlig, at bilfabrikanterne har en interesse i at opretholde forskellige forsyningskilder og har fordel af konkurrence på markedet for hjul. Foranstaltningerne kunne gøre dem for afhængige af et begrænset antal EU-producenter. Denne påstand i sig selv er ikke afgørende, da der importeres store mængder fra andre tredjelande.
3.2. Foranstaltningernes omkostninger
(165)
Aluminiumshjul udgør ca. 1 % af omkostningerne til en bil. En foranstaltning på 20 % på importen af aluminiumshjul vil dermed føre til en omkostningsstigning på 0,2 %. For bilfabrikanter, der højst importerer 5 % af deres aluminiumshjul fra Kina, vil den samlede omkostningsstigning i den samlede bilproduktion altså være på 5 % af 0,2 %, dvs. 0,01 %. Selv for de bilfabrikanter, der importer op til 30 % af deres aluminiumshjul fra Kina, vil den samlede omkostningsstigning være på 30 % af 0,2 %, dvs. 0,06 %. Foranstaltningerne vil således få en meget begrænset indvirkning på omkostningerne. Det er desuden tilsyneladende ikke ualmindeligt forekommende, at aluminiumshjul, der importeres af bilfabrikanter til en bestemt pris (f.eks. 50 euro) sælges til den endelige forbruger til tre eller fire gange prisen (altså 200 euro).
3.3. Omkostninger ved at skifte leverandør
(166)
Aluminiumshjul til OEM-segmentet udvikles, jf. ovenfor, sædvanligvis 2 år før lanceringen af en ny bilmodel. Det kræver altså planlægning og tid at skifte leverandør (mindst 6 måneder), hvilket kan medføre supplerende omkostninger til værktøj. Undersøgelsen har dog vist, at de fleste bilfabrikanter diversificerer deres forsyningskilder, dvs. at de deler produktionen af et specifikt aluminiumshjul med 2 (eller flere ) producenter. Denne dobbelte anvendelse findes også i forbindelse med modeller, der købes fra Kina, med henblik på at garantere forsyningssikkerhed. Risikoen for at skulle skifte leverandør er derfor tilsyneladende allerede taget i betragtning i forbindelse med beslutningen om at importere fra Kina. De kontrakter, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, viser desuden, at bilfabrikanter generelt kan ophæve en kontrakt når som helst og uden sanktioner.
3.4. Supplerende påstande fra parterne
(167)
Visse parter påstod, at indførelsen af foranstaltninger vedrørende aluminiumshjul med oprindelse i Kina ville være en fordel for de sydkoreanske bilfabrikanter ud over den told på 0 %, der træder i kraft med den kommende frihandelsaftale. Sydkoreanske bilfabrikanter ville ifølge denne påstand få adgang til kinesiske aluminiumshjul til lave priser og endda kunne kræve toldgodtgørelse for biler, der eksporteres til EU (told betalt på importen af visse dele til biler kan godtgøres efter eksport af bilen). Antidumpingforanstaltninger vedrørende aluminiumshjul fra Kina ville sætte europæiske bilfabrikanter i en konkurrencemæssig dårlig position over for biler fra Sydkorea, der importeres med en toldsats på 0 %.
(168)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at markedsandelen for biler fra Sydkorea på nuværende tidspunkt kun udgør 3 % af bilmarkedet i EU. Det er vanskeligt at forudsige udviklingen i importen af biler fra Korea, men i betragtning af foranstaltningernes meget begrænsede direkte indvirkninger på europæiske bilfabrikanters omkostninger, kan det på nuværende tidspunkt ikke konkluderes, at indførelsen af antidumpingtold på aluminiumshjul fra Kina vil få en væsentlig betydning i den henseende.
4. Forbrugernes interesser
(169)
Der blev ikke fremsat påstande vedrørende foranstaltningernes virkninger for de endelige forbrugere. I forbindelse med undersøgelsen blev der kun konstateret begrænsede indvirkninger på bilfabrikanternes omkostninger og prisfastsættelsesstrategier, hvilket sammen med det foregående antyder, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke får særlige virkninger for forbrugerpriserne.
5. Leverandørernes interesser
(170)
Fem leverandører af råmaterialer/udstyr til producenter af aluminiumshjul i EU besvarede leverandørspørgeskemaet. De leverer aluminium/ingots af primærstøbejern, maling/primer eller lavtryksmaskiner. Hvad angår leverandører af ingots, udgør salget til EU-erhvervsgrenen kun en brøkdel af deres aktivitet (under 6 % af deres samlede omsætning), hvilket viser deres relativt beskedne interesse i indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af aluminiumshjul fra Kina. For andre leverandører (af maskiner eller male- eller lavtryksmaskiner) varierer deres salg til EU-erhvervsgrenen mellem 30 % og 50 % af deres samlede omsætning. Da disse virksomheder er små og mellemstore virksomheder, er EU-erhvervsgrenens overlevelse afgørende for deres aktiviteter.
6. Konklusion vedrørende EU's interesser
(171)
I lyset af ovenstående blev det på baggrund af de tilgængelige oplysninger om EU's interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af aluminiumshjul med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(172)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og EU's interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra Kina forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(173)
Ved fastsættelsen af toldsatsen blev der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(174)
Markedet for aluminiumshjul er, jf. betragtning 20, kendetegnet ved to relativt opdelte markedssegmenter. Undersøgelsen konkluderede desuden, at EU-producenternes salg var koncentreret om OEM-segmentet, hvor det udgjorde 85 % af hele EU-erhvervsgrenens salg.
(175)
Det blev derfor fundet passende i forbindelse med indførelsen af midlertidige foranstaltninger at fastsætte en skadesmargen, der tager højde for denne specifikke markedssituation.
(176)
I OEM-segmentet afgiver købere af aluminiumshjul (som er bilfabrikanter) typisk deres ordrer som følge af en udbudsprocedure. Den samme hjulmodel, der er bestemt til at blive monteret på den samme bilmodel, kan således i en lang række tilfælde bestilles fra flere leverandører, ofte fra en leverandør fra Kina og EU samtidig. Det blev foreløbigt konkluderet, at denne udbudsprocedure gav mulighed for et nøjagtigt og pålideligt billede af den gennemsnitlige priskonkurrence i UP mellem de kinesiske og europæiske leverandører, som konkurrerer om det samme udbud.
(177)
Det blev derfor fundet passende af beregne underbudsmargenen ud fra de priser, EU-producenterne og de kinesiske eksportører anførte i deres oplysninger i forbindelse med sådanne udbud.
(178)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en rimelig fortjeneste. Hvad angår produktionsomkostningerne, blev der foretaget justeringer for det faktiske tab, som EU-erhvervsgrenen havde lidt i UP (- 5,4 %). Det blev desuden konstateret, at en rimelig fortjeneste før skat på salget af samme vare i EU, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport, skulle vurderes på grundlag af fortjenesten i 2006, som udgjorde +3,2 %. I 2006 var importmængden fra Kina stadig forholdsvis lav. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare.
(179)
På dette grundlag er underbudsmargenen 20,6 %.
(180)
Dette resultat bekræftedes desuden ved en supplerende beregning baseret på en sammenligning af en række udbudskontrakter fra en række bilfabrikanter i løbet af undersøgelsen. I tilfælde, hvor bilfabrikanterne afgav ordre på den samme aluminiumshjulmodel til både en kinesiske producent og en EU-producent, var den konstaterede underbudsmargen, i betragtning af de i betragtning 93 ff. omhandlede justeringer, på samme niveau som den underbudsmargen, der blev fastlagt i foregående betragtning.
(181)
Det skal bemærkes, at denne underbudsmargen er lavere end dumpingmargenerne i betragtning 76 ff. ovenfor og derfor skal lægges til grund for fastlæggelsen af toldens niveau i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(182)
På grundlag af den metode, der i denne undersøgelse er anvendt til at fastslå skadestærsklen, betragtes det som praktisk umuligt at fastlægge en individuel antidumpingtold i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, andet punktum. Dette skyldes navnlig, at der ikke foreligger pålidelige data, der kan lægges til grund for en virksomhedsspecifik analyse. Det konkluderes således foreløbigt, at der indføres en landsdækkende antidumpingtold på al import fra Kina på samme niveau som underbudsmargenen, nemlig 20,6 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(183)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(184)
Der foreslås derfor en antidumpingtold på 20,6 %.
H. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(185)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under KN-kode 8701 - 8705 med eller uden tilbehør og med eller uden dæk, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50 (Taric-kode 8708701010 og 8708705010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 20,6 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
De berørte parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, jf. artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2010.
A BIZOTTSÁG 404/2010/EU RENDELETE
(2010. május 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
A Bizottság 2009. augusztus 13-ánaz Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette egy dömpingellenes eljárás megindítását a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó egyes alumíniumkerekek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárást a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (EUWA) (a továbbiakban: panaszos) által olyan gyártók nevében 2009. június 30-án benyújtott panasz alapján indították meg, amelyeknek a termelése egyes alumíniumkerekek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, a panaszban említett uniós gyártókat, további ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és az ismert érintett szövetségeket, továbbá Kína képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel Kína exportáló gyártóinak és a az uniós importőröknek és gyártóknak a nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a dömping és a kár mértékének megállapítása érdekében mintavételre kerül sor. Valamennyi exportáló gyártó, importőr és uniós gyártó felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.
(6)
Összesen 36 kapcsolatban álló vállalat vagy vállalatcsoport (a továbbiakban: vállalatcsoport) jelentkezett, és adta meg a kért tájékoztatást az előírt határidőn belül. E 36 vállalat vagy vállalatcsoport a vizsgálati időszakban az érintett termék gyártásával és/vagy az európai uniós piacra történő exportálásával foglalkozott, és kifejezte szándékát a mintában való részvételre. Ezeket együttműködő vállalatoknak tekintették, és figyelembe vették a minta kiválasztásakor. A kínai együttműködés mértéke, vagyis a kínai együttműködő vállalatok EU-ba irányuló exportjának a mértéke az EU-ba irányuló valamennyi kínai exporthoz viszonyítva több mint 90 % volt.
(7)
Az érintett felekkel az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében folytatott konzultációt követően a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválasztotta egy mintát az export legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amely a rendelkezésre álló határidőn belül ésszerűen vizsgálható, figyelembe véve egyúttal az együttműködő vállalatok vagy vállalatcsoportok földrajzi megoszlását is. A kiválasztott mintát négy vállalat(csoport) alkotja, amelyek a 36 együttműködő vállalat vagy vállalatcsoport EU-ba irányuló exportjának 47 %-át képviselik, a Kínából az EU-ba irányuló exportnak pedig kb. 43 %-át. A kínai hatóságok és a kínai Kereskedelmi Kamara egyetértett a Bizottság mintaválasztásában, azonban kérték, hogy a mintában legalább két további vállalat(csoport) is szerepeljen. Figyelembe véve azonban, hogy az eredeti választás szerinti minta 4 vállalatcsoporthoz tartozó, összesen 20 vállalatból áll, úgy határoztak, hogy további vállalat vagy vállalatcsoport nem vonható be, hiszen a megszabott határidőn belül a vizsgálatokat így nem lehetne lezárni.
(8)
Öt olyan kínai exportáló gyártó, amely nem szerepelt a mintában, egyedi vizsgálatot kért, és a megadott határidőn belül átadta a szükséges információkat, figyelemmel az alaprendelet 9. cikke (6) és 17. cikke (3) bekezdésének alkalmazására. Azonban tekintettel a minta méretére, melyben 4 olyan vállalatcsoport szerepelt, ahol sok vállalat érintett, a Bizottság alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban arra a megállapításra jutott, hogy a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók számára egyedi vizsgálat nem biztosítható, mivel ez indokolatlan terhekkel járna, és a vizsgálat kellő időben történő befejezését nem tenné lehetővé.
(9)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók saját belátásuk szerint piacgazdasági elbánást vagy egyedi vizsgálatot kérhessenek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a Bizottság kérelmezési nyomtatványt küldött azon kínai exportáló gyártók számára, amelyek ilyen kérelemmel éltek, továbbá a kínai hatóságoknak.
(10)
Az eljárás megindításáról szóló értesítést 40 uniós alumíniumkerék-gyártónak küldték meg. 17 válasz érkezett. A mintába 5 vállalatcsoport került be, mivel megállapítást nyert, hogy ezek a teljes uniós gyártást reprezentálják az uniós értékesítési volumen és gyártás (több mint 75 %), továbbá a földrajzi lefedettség és a tevékenységi kör tekintetében, ideértve az eredeti és az úgynevezett utángyártott termékek értékesítését is, további részletekért lásd a (20) és az azt követő preambulumbekezdéseket. Habár a mintavétellel érintett uniós gyártók értékesítéseinek piaca jobbára az eredeti szegmens volt, 2 kiválasztott gyártó emellett az utángyártott szegmensnek is szállít. A mintába a panaszosokon kívüli vállalatok is bekerültek.
(11)
A vizsgálat során a felek további érveket nyújtottak be az eredeti és az utángyártott szegmens közötti állítólagos különbségeket illetően. További fontos információk beszerzése érdekében úgy határoztak, hogy a mintát egy, az utángyártott szegmensben tevékenykedő (fontosabb) gyártóra is kiterjesztik.
(12)
A panaszosok kérték kilétük bizalmas kezelését, mivel tartottak ügyfeleik vagy versenytársaik retorziójától. A Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a retorzió lehetősége valós, ezért beleegyezett a nevek bizalmas kezelésébe. Az eljárás megindítását követően valamennyi együttműködő vállalat beleegyezett abba, hogy nevüket mint együttműködő vállalatokét közzétegyék, adott esetben azonban elzárkóztak attól, hogy ugyanez panaszosi mivoltukban is megtörténjen.
(13)
Az eljárás megindításáról szóló értesítést kb. az alumíniumkerekek kb. 80 importőrének és importőr/felhasználójának küldték meg. 40 válasz érkezett a Kína teljes importjának kb. egyharmadát képviselő vállalatoktól. 12 ilyen válasz importőröktől érkezett, a többi pedig importáló felhasználóktól. 7 vállalat került be a mintába (5 importőr és 2 importáló felhasználó).
(14)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintavételre kiválasztott 6 uniós gyártónak, a Kína tekintetében kiválasztott exportáló gyártóknak, továbbá azoknak, akik egyedi elbánást kértek, és a mintavételre kiválasztott 7 importőrnek. Emellett kérdőíveket küldtek a felhasználók és az együttműködő további gyártók számára.
(15)
A kérdőívekre 4, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló gyártó, továbbá 5 olyan kínai exportáló gyártó válaszolt, akik az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyedi elbánást kértek. Emellett válasz érkezett 6 mintavételre kiválasztott uniós gyártótól, 3 olyan importőrtől, amely nem állt kapcsolatban exportáló gyártóval, 9 további uniós gyártótól és 13 felhasználótól. Beadvány érkezett a kínai Kereskedelmi Kamarától és két felhasználói szövetségtől.
(16)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
a)
Uniós gyártók
-
Borbet csoport:
Borbet Solingen GmbH - Németország
-
Heyes Lemmerz csoport:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Cseh Köztársaság
-
Heyes Lemmerz Olaszország Holding s.r.l. - Olaszország
-
Ronal csoport:
-
Ronal AG - Svájc
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Lengyelország
-
Speedline s.r.l. - Olaszország
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanyolország
-
AEZ - Németország
-
Française de Roues S.A.S.V. - Franciaország
b)
Exportáló gyártók és ezekkel kapcsolatban álló vállalatok Kínában
-
Baoding Lizhong Wheels Manufacturing Co.Ltd. (Paoting)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Vanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Kapcsolatban álló vállalatok az Unióban
-
OZ Deutschland, Biberbach (Németország)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Olaszország)
d)
Kapcsolatban álló vállalatok Szingapúrban
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Felhasználók
-
Renault - Franciaország
-
BMW - Németország
(17)
Annak érdekében, hogy megállapítható legyen a rendes érték azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében nem adható piacgazdasági elbánás, a következő vállalatok telephelyén ellenőrzést végeztek a rendes érték megállapítására Törökországból mint analóg országból származó adatok alapján:
f)
Törökországi gyártók
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Vizsgálati időszak
(18)
A dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2006. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(19)
Az érintett termék a 8701-8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó kerekei (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül), (a továbbiakban: érintett termék), amelyek jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartoznak.
(20)
Az érintett terméket az Unióban két értékesítési csatornán keresztül értékesítik: egyrészt az eredeti, másrészt pedig az úgynevezett utángyártott szegmens számára. Az eredeti szegmensben a személygépjármű-gyártók pályáztatási eljárásokat szerveznek az alumíniumkerekek tekintetében (kb. két évvel az új személygépjármű-modellek bevezetését megelőzően), és részt vesznek azon új kerekek fejlesztési eljárásában, amelyek majd a saját márkanevüket viselik. Az uniós gyártók és a kínai exportőrök ugyanazokban a pályázatokban vesznek részt. Az utángyártott ágazatban az alumíniumkerék-gyártók által tervezett, fejlesztett és az ezek márkajelzésével ellátott alumíniumkerekeket a későbbiekben nagykereskedők, kiskereskedők, beállítással foglalkozó vállalatok, javítóműhelyek stb. számára értékesítik.
(21)
Egy exportőr azt állította, hogy az eredeti szegmens számára gyártott alumíniumkerekeket ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, mivel ezek csak új gépjárműre szerelhetők fel, míg az utángyártott szegmens számára gyártott alumíniumkerekek rendeltetése az eredeti kerekek pótlása egy-egy gépjárműmodell teljes élettartamára. Az érv ellentmondást tartalmaz, mivel azt állítja, hogy az „utángyártott alumíniumkerekek” elvileg ugyanolyan módon szerelhetők be és ugyanolyan teljesítményt nyújtanak, mint az „eredeti alumíniumkerekek”. Tulajdonképp „utángyártott alumíniumkerekek” különféle gyártási eljárások útján állíthatók elő (3), különféle átmérővel, tömeggel, különféle utómunkákkal stb. Az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek közötti különbség kizárólag az eltérő értékesítési csatornákkal függ össze, melyek eredményeként a gépjárműipar részt vesz a kerék fejlesztési és tervezési folyamataiban. Azt is állították továbbá, hogy az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek árszabása eltér, az előző ugyanis a változó Londoni Fémtőzsde (London Metal Exchange, LME) ártól függ. A személygépjármű-gyártók valóban úgynevezett nulla bázisú árképletet alkalmaznak. Ez három elemből tevődik össze: (1) alumíniumár (változó, az LME-től függően), (2) hozzáadott értéket képviselő átalakítási költségek és (3) rögzített minőségi felár. Ez az árképzési módszer a személygépjármű-ipar szükségleteihez igazodik, azonban az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek költségtényezői megegyeznek.
(22)
Ebből következően bár az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek esetében eltérő az értékesítési csatorna, ugyanolyan fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és egymással felcserélhetők. Ezért egyetlen, homogén terméknek tekinthetők. Emellett mindkét értékesítési csatornán jelentős mennyiségben értékesítenek és importálnak Kínából származó alumíniumkerekeket. E megállapítások tükrében ideiglenesen arra lehet következtetni, hogy nem ajánlatos az „eredeti alumíniumkereket” kizárni a vizsgálat hatálya alól.
(23)
Egy érdekelt fél azt állította, hogy a go-kart kerekeket ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, a go-kartok ugyanis nem tartoznak a 8701-8705 KN-kód hatálya alá. Az érdekelt fél azonban nem tudta egyértelműen igazolni, hogy a go-kartok nem tartozhatnak az említett KN-kód hatálya alá, állítását ezért ideiglenesen elutasították.
(24)
Ugyanez a fél állította, hogy a terepjárók kerekeit szintén ki kell zárni a vizsgálat hatálya alól, ugyanis ezek a kerekek alapvetően eltérnek a más gépjárművek számára gyártott kerekektől. Egyes terepjárók azonban a 8701-8705 KN-kód hatálya alá tartoznak, ezért kerekeik a vizsgálat hatálya alá esnek. Ebből adódóan ezt az állítást ideiglenesen elutasították.
2. A hasonló termék
(25)
Az érintett termék és a Kína, illetve az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített alumíniumkerék, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített alumíniumkerék esetében megállapítható, hogy fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságaik, továbbá felhasználási formájuk alapvetően megegyező. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.
C. A DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik;
-
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(27)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványra.
(28)
A Bizottság valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében megvizsgálta a szükségesnek ítélt információkat, és a kérdéses vállalatcsoportok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelemben benyújtott információkat.
(29)
A vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a négy kínai vállalatcsoport egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt.
(30)
Egyetlen, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyag (alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor.
(31)
Valóban valamennyi, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében megállapítható, hogy az alumíniumkerék-gyártáshoz használt alumíniumot nagyrészt a kínai belföldi piacon szerzik be, hosszú távú szerződések alapján. Az árakat a nyersalumínium kínai azonnali piacokon történő jegyzése plusz egy transzformációs díj (egy vállalat esetében pedig emellett a Sanghaji Határidős Tőzsde (Shanghai Futures Exchange, SHFE)) alapján szabják meg. E tekintetben fontos rámutatni, hogy az azonnali piacokon történő jegyzés párhuzamos az SHFE-n történő jegyzéssel.
(32)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a kínai állam alapvető szereppel bír a nyersalumínium árának megállapításában, és különféle eszközökkel folyamatosan beavatkozik a piac működésébe.
(33)
Először is az exportra szánt nyersalumíniumra 17 % héa vonatkozik (míg a késztermékexportra vonatkozó héa-t visszatérítik) + 15 % exportadó.
(34)
Másodszor az állam beavatkozik a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba. Ez a tőzsde Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok előtt nyitva álló, zártkörű tőzsde. Az állam a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) árképzési mechanizmusaiba egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként, az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján. Emellett az állam napi árplafonokat szab meg az SHFE szabályai útján, amelyeket az állami szabályozó, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(35)
Az állami beavatkozás további példája a kínai kormány által a gazdasági válság hatásainak korlátozása céljából nemrég bevezetett ösztönzőcsomag. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén olyan rendszert vezetett be, amelynek célja alumínium kohókból történő vásárlása, működésük támogatásának céljából, mivel a globális pénzügyi válság visszafogta a keresletet. Az említett államilag támogatott vásárlások a belföldi piac készletének nagy részére kiterjedtek, és ezzel az árak 2009 első felében emelkedtek.
(36)
Ezt a nyersanyagokkal kapcsolatosan a vállalatok által hozott döntésekre vonatkozó állami beavatkozás mögöttes tényezőjének tekintették. A jelenlegi kínai rendszer, mely szerint magasak az exportvámok, és nincs héa-visszatérítés a nyersalumínium és más nyersanyagok exportja esetében, továbbá nincs exportadó és héa-visszatérítés a downstream termék exportja esetében és az állam beavatkozik az SHFE árainak megállapításába, tulajdonképpen olyan helyzetet eredményezett, hogy a kínai alumíniumárak továbbra is állami beavatkozás útján kerülnek megállapításra. Ennek eredményeként az LME árai korábban jelentősen eltértek a kínai piacon érvényes áraktól (4). Az LME árai 2005 közepe és 2008 vége között jelentősen meghaladták a kínai piacok árait, és ez is jelezte, hogy a kínai piacok és a világ többi részének piaca között érdemben nem volt arbitrázs.
(37)
Ilyen módon a kínai nyersalumínium-árak állam által előidézett többszörös torzulása kihat a kínai alumíniumkerék-gyártók döntéseire a nyersanyagbeszerzés során. Ráadásul ezen gyártók számára a torzulás előnyös, mivel szokásosan a kínai piacon, helyi szállítóktól vásárolnak, alapvetően kínai azonnali piacok árai (vagy SHFE-árak) alapján, azonban bizonyos mennyiségeket LME-árakon is vásárolhatnak, ha a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak.
(38)
Emellett a fenti általános helyzeten túlmenően három további vállalatcsoport nem tett eleget az 1. kritérium további előírásainak, mivel jelentős állami beavatkozás történt fontos üzleti döntések során. Az egyik ilyen vállalatcsoport, egy állami tulajdonban lévő vállalat a részesedéséhez képest aránytalan vétójoggal rendelkezik két vállalatában, egyes fontos döntéseket illetően. A másik vállalatcsoport legtöbb vállalatának az esetében néhány fontosabb döntésnél szintén jelentős az állami befolyás, akár mert a vállalatok 100 %-ig állami tulajdonban vannak, akár mert az állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően. Emellett pedig - bár a vállalatok az ellenkezőt állították - a vizsgálat megállapította, hogy a helyi Állami Munkaügyi Hivatal vétójoggal rendelkezik ezekben a vállalatokban a munkavállalók foglalkoztatását illetően. Végül egy harmadik vállalatcsoport esetében a vállalatcsoportot ellenőrző család kapcsolatban áll a kormányzó párttal, és a vállalatcsoporthoz tartozó egyik vállalat esetében jelentős állami befolyás érvényesül bizonyos fontos döntések esetében, mivel állami tulajdonban lévő részvényest képviselő igazgató vétójoggal rendelkezik a fontos vállalati döntéseket illetően.
(39)
Az egyik vállalatcsoport esetében egyértelműen megsértik az alapvető számviteli elveket valamennyi vállalatnál. Ez azt jelenti, hogy az IAS 1-et (Pénzügyi beszámoló bemutatása), az IAS 12-t (Nyereségadók) és az IAS 16-ot (Ingatlanok és műszaki berendezések) nem tartják tiszteletben. Úgy ítélik meg tehát, hogy a könyvelést nem a nemzetközi számviteli szabályokkal összhangban készítik és auditálják. Egy másik vállalatcsoportnál a bizottsági szolgálatok megállapították, hogy nem tartják be az IAS 1-et és az IAS 31-et.
(40)
Egy vállalatcsoport esetében egyértelműen torzulások mutathatók ki a földhasználati jogok és a befektetett eszközök beszerzése esetében több vállalatnál, és a vállalatcsoporthoz tartozó legtöbb vállalat esetében kedvezményes adórendszer, adó-visszatérítések és állami támogatás van érvényben, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek.
(41)
Egy másik, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoporthoz tartozó három vállalat esetében alkalmazandó kedvezményes adórendszer, ami a nem piacgazdasági rendszerből átörökölt torzulásokat jelent. Ezek a torzulások jelentősek, és pl. a forgalom szempontjából mérhetőek.
(42)
Megállapítható egy további vállalatcsoport esetében, hogy két ide tartozó vállalat nem tesz eleget a 3. kritériumnak. Az első az esedékességet követően jelentős késedelemmel fizetett a földhasználati jogokért, és ezért nem állapítottak meg szankciót, bár a szerződésben egyértelműen rendelkeztek szankciókról. Ez közvetlen állami támogatást jelentett (végső soron ugyanis az állam a föld tulajdonosa) a vállalat induló szakaszában. A második vállalat esetében ugyanez egy állami tulajdonban lévő alumíniumkerék-gyártó eszközeinek nem piaci feltételek mellett történő megvásárlását követően derült ki, és jogosulatlan előnyt jelentett a vállalat életének induló szakaszában.
(43)
A vállalatcsoport állítása szerint az állami tulajdonban lévő gyártótól piaci feltételek mellett került sor az eszközök megvásárlására. Azonban az érintett fél nem tudta igazolni, hogy a művelet egészében véve úgy tekinthető, hogy mentes a korábbi, nem piacgazdasági versenyből átörökölt torzulásoktól.
(44)
Végül egy további vállalatcsoporthoz tartozó vállalatok jelentős adómentességeket és pénzügyi támogatást élveztek, amelyek nagy mértékben hatottak e vállalatok pénzügyi helyzetére; ez pl. a forgalomban is lemérhető.
(45)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai exportáló csoporttal, a kínai hatóságokkal, a kínai Kereskedelmi Kamarával és a panaszossal. Ezek emellett lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és indokolt esetben meghallgatást kérjenek.
(46)
Egy vállalatcsoport kifogásolta a tényt, hogy a Bizottság nem határozott a piacgazdasági elbánásról az alaprendelet szerinti három hónapos határidőn belül, és azt állította, hogy az exportőrök minden szükséges lépést megtettek e határidőt megelőzően, hogy a Bizottság megismerhesse, milyen hatással lehet az említett státuszra vonatkozó határozat a dömpingkülönbözet kiszámítására. Vagyis azt állította, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan a három hónapos határidőn belül kellett volna dönteni, amennyiben a dömpingellenes kérdőívekre a válaszok az említett határidőn belül beérkeztek. Ellenkező esetben fennáll a kockázata annak, hogy a dömpingellenes kérdőívre adott információk hatással lehetnek a piacgazdasági elbánásra vonatkozó határozatra.
(47)
Azonban ebben az esetben hangsúlyozni kell, hogy a 3 hónapos határidőn belül azért nem lehetett dönteni a piacgazdasági elbánásról, mert a piacgazdasági elbánásra vonatkozó információk nagy részét ellenőrző látogatások során gyűjtötték össze, amelyek a három hónapos határidőt követően zárultak le. Mindenesetre a fenti indokolás szerint az, hogy a mintavételre kiválasztott exportáló csoport esetében elutasították a piacgazdasági elbánás alkalmazását, kizárólag az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában a piacgazdasági elbánással kapcsolatosan megállapított öt fontos kritérium értékelésére alapult.
(48)
Az 1. kritérium tekintetében azt állították, hogy valójában nincs arbitrázs a kínai piacok és az LME között, mivel a vizsgálati időszakban Kínába és onnan sor került kisebb volumenű alumíniumexportra. Ez az érv nem fogadható el, figyelemmel a kínai piacok és az LME árszintje közötti eltérésre.
(49)
A 2. kritérium tekintetében számos probléma merül fel a Bizottság által két vállalat könyvelésében az IAS-előírásokkal való összeegyeztethetőség hiánya miatt. Azonban az előterjesztett érvek alapján nem állapítható meg, hogy ez a két vállalat egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek.
(50)
A 3. kritérium tekintetében több érv is elhangzott. Először is azt állították, hogy a pénzügyi támogatás, a földhasználati jogok és más előnyök - pl. az adómentesség - hatása nem okozott jelentős torzulást e vállalatok pénzügyi helyzetében. Ez az érv nem fogadható el, hiszen az említett rendszerek hatása a forgalom tekintetében jelentős.
(51)
Emellett arra is rámutattak, hogy számos támogatási rendszer és adóelőny nem vállalatspecifikus, és ezért nem állítható, hogy a nem piacgazdasági rendszer öröksége. E tekintetben hangsúlyozandó továbbá, hogy a piacgazdasági elbánás elemzése arra vonatkozik, hogy fennáll-e az állami befolyás, tekintet nélkül arra, hogy ez vállalatspecifikus-e. Mindenesetre csak a tényeket nézve az állítás nem helytálló. Tulajdonképpen a vállalatok által élvezett előny ebben az esetben vállalatspecifikusnak tekinthető, mivel bizonyos fajta vállalatokra irányul: külföldi vállalatokra, amelyek adott területen telepedtek le, és ad hoc tárgyalásokat folytattak a helyi hatóságokkal állami támogatás, belföldi eszközök megvásárlása, műszaki fejlesztés, vásárokon való részvétel, K+F beruházások stb. céljából.
(52)
Végül azt állították, hogy a 2005 óta hatályban lévő, külföldi vállalatokra alkalmazandó adómentesség és adócsökkentés nem a nem piacgazdasági rendszerből eredő torzulás. Ez az értelmezés nem fogadható el. A 3. kritérium valóban nem idő (1998-ig, amikor Kína alkalmazni kezdte a piacgazdasági szabályokat) vagy hatály szempontjából korlátozódik egyes intézkedésekre; olyan fellépések tartoznak ide, amelyek révén az állam részt vesz az üzleti környezet kialakításában, mégpedig nem a piacgazdaságra jellemző intézkedések meghozatala útján, pl. megkülönböztető adómértékek bevezetésével.
(53)
A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalat sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért a Bizottság megállapította, hogy piacgazdasági elbánás egyetlen vállalat számára sem adható. A tanácsadó bizottsággal konzultációt folytatott, és az nem kifogásolta ezt a megállapítást.
2. Egyéni elbánás
(54)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, az átváltásra piaci alapon kerül sor, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak.
(55)
Valamennyi olyan exportáló csoport, amely piacgazdasági elbánást kért, emellett egyéni elbánást is kért, ha nem kapnák meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítható, hogy a négy, a mintavételre kiválasztott kínai vállalatcsoport megfelel az egyéni elbánás valamennyi kritériumának. Két, a mintavételre kiválasztott vállalatcsoport esetében elutasították az egyéni elbánást. Valóban a CITIC Dicastal and Baoding esetében az állami befolyás lehetővé teszi az intézkedések kijátszását, ha az egyes exportőrökre eltérő vámmérték alkalmazandó, különösen azt figyelembe véve, hogy ez a két vállalatcsoportok két közös vállalkozással is rendelkezik, amelyek az érintett terméket gyártják.
(56)
A négy, a mintavételre kiválasztott kínai exportáló csoport közül egyedi vizsgálat a következő vállalatcsoportok esetében adható:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Rendes érték
3.1. Az analóg ország kiválasztása
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg.
(58)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Törökországot kívánja megfelelő analóg országként alkalmazni a rendes érték megállapítása céljából, és felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket erre vonatkozóan.
(59)
Csak egy exportőr kifogásolta a választást, és Malájziát javasolta alternatív országként, azonban később megállapította, hogy a malájziai vállalatok nem kívánnak együttműködni a Bizottsággal.
(60)
A Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország ésszerű választás-e analóg országként. Megállapítást nyert, hogy Törökország, ahol öt nemzeti gyártó van jelen, és jelentős a harmadik országokból származó import, jelentős versennyel jellemezhető piac. Emellett nem volt komolyabb eltérés a törökországi és a kínai gyártók gyártási eljárásai között. A fentiekre tekintettel a vizsgálat alapján indokoltan nem állapítható meg, hogy Törökország nem megfelelő a rendes érték megállapítása szempontjából. Emellett a török gyártók a Kínából exportált termékekkel összehasonlítható terméktípusokat értékesítenek.
(61)
Két törökországi gyártó válaszolt a valamennyi törökországi alumíniumkerék-gyártó számára elküldött kérdőívre.
(62)
Az együttműködő török gyártók válaszaiban foglalt adatokat a helyszínen ellenőrizték, és megállapították, hogy ezek megbízható információk, amelyek alapján a rendes érték megállapítható.
(63)
Ideiglenesen tehát arra lehet következtetni, hogy Törökország megfelelő és ésszerű analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
3.1. A rendes érték meghatározása
(64)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerinti analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg:
(65)
Az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a török belföldi piacon.
(66)
Elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.
(67)
Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár volt. Ezt az árat a vizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül.
(68)
Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja az aktuális belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak.
(69)
Egy olyan terméktípusnál, ahol nem volt nyereséges értékesítés, a rendes érték alapja a belföldi piacon értékesített terméktípus gyártási költsége volt az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel („SG&A költségek”), továbbá a belföldi piacon szerzett ésszerű haszonkulccsal együtt.
(70)
Végül néhány terméktípus esetében a rendes értéket az összehasonlítható terméktípusok rendes értéke alapján számították, a fizikai különbségekre tekintettel tett kiigazításokkal.
3.2. Exportárak
(71)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(72)
Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolatban álló importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban. Elvégezték az import és a viszonteladás között felmerült összes költségkorrekciót, ideértve az értékesítési, az általános és igazgatási kiadásokat, és a haszonkulcsot. Ami a haszonkulcsot illeti, független importőr/kereskedő által realizált hasznot vettek figyelembe, mivel a kapcsolatban álló importőr/kereskedő haszonkulcsát nem ítélték megbízhatónak az exportáló gyártók és a kapcsolatban álló importőr/kereskedő közötti kapcsolat miatt.
3.3. Összehasonlítás
(73)
A rendes értéket és az exportárakat EXW-alapon állapították meg. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárrral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembe vételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban.
(74)
A Kínából exportált kerekek, illetve a török piacon a török együttműködő gyártók által értékesített kerekek árainak összehasonlítására az eredeti, illetve az utángyártott szegmensben történő értékesítés elkülönítésével került sor.
(75)
A fentieken túl megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel, a közvetett adózás és a banki díjak tekintetében minden olyan esetben, ahol ezt ésszerűnek, pontosnak és bizonyítékkal kellően alátámasztottnak ítélték meg.
4. Dömpingkülönbözetek
4.1. Az egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott együttműködő exportáló gyártók esetében
(76)
A két egyedi elbánásban részesülő, a mintavételre kiválasztott vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy a teljes mértékben együttműködő török gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint.
(77)
Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Valamennyi további együttműködő exportáló gyártó esetében
(78)
A dömpingkülönbözetet a piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesülő, mintavételre kiválasztott vállalatok, továbbá a mintába nem kiválasztott együttműködő vállalatok esetében a mintavételre kiválasztott összes vállalat eredményeinek súlyozott átlagaként számították ki. A két, sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban nem részesülő vállalat esetében a számítást a (76) preambulumbekezdésben leírtak szerint végezték el. Az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 48,7 %.
4.3. Valamennyi további exportáló gyártó esetében
(79)
Mivel kínai részről erős volt az együttműködés, a valamennyi további kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet egy együttműködő exportáló gyártó ügyletei alapján megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet felhasználásával számították ki. Ezért az uniós határparitáson vámfizetés nélkül számított importár százalékában kifejezett maradék dömpingkülönbözet 69,3 %.
D. AZ OKOZOTT KÁR
1. Az uniós gyártás
(80)
Alumíniumkerekeket különféle uniós országokban kb. 30 vállalat gyárt. A panaszt támogató és a vizsgálat során együttműködő vállalatok a vizsgálati időszakban a teljes uniós gyártásnak több mint 85 %-át képviselték.
(81)
A teljes uniós gyártást és a vizsgálat támogatását valamennyi rendelkezésre álló információ alapján állapították meg, ideértve a panaszban foglalt információkat, az uniós gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítása előtt és után összegyűjtött adatokat, a mintavételre kiválasztott gyártóktól és további együttműködő gyártóktól szerzett információkat. Az említett információk révén megállapítható volt a vizsgálatban nem együttműködő gyártók gyártásának megléte és mértéke.
(82)
Egy mintavételre kiválasztott gyártóról megállapították, hogy az érintett terméket az uniós piacra Kínából importálja és viszontértékesíti. Azonban összehasonlítva teljes értékesítésével az import mértéke elenyésző, és nem érinti uniós gyártóvá való minősítését.
2. Az uniós fogyasztás
(83)
A figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult.
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Egységek (000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Az uniós fogyasztás (5) megállapítására olyan módon került sor, hogy az Eurostat adatai alapján megállapított importot hozzáadták az uniós gyártók uniós értékesítéséhez. Az alumíniumkerekek behozatalára két ex KN-kód vonatkozik, amelyek alá további termékek is tartoznak. Az alumíniumkerekek egyes KN-kódok alá tartozó részeinek a vizsgálata céljából a 8708 70 10 és 8708 70 50 KN-kód alatt importált részüket országonként, a panaszban javasolt módszertan alapján állapították meg. Mivel az importot tömegben adták meg, az egységekké történő átváltás során szintén a panaszban javasolt módszertant alkalmazták (átlagos egységenkénti tömeget alkalmazva). Ezeket az adatokat egyeztették a mintavételre kiválasztott kínai exportőrök adataival és ez utóbbiak alapján megerősítették. Az uniós szállítások kiszámítására a mintavételre kiválasztott uniós gyártók és további gyártók adatainak figyelembe vételével került sor (az eljárás megindításának szakaszát megelőzően összegyűjtött adatok, a panaszból megállapított adatok, a mintavételre kiválasztott gyártók adatai alapján tett egyes becslések).
(85)
Összességében 15,5%-kal csökkent a fogyasztás a figyelembe vett időszak folyamán, ezt azonban egyenetlen időszak előzte meg, és 2008 és a vizsgálati időszak között jelentős, 15,1 %-os csökkenésre került sor. A 2006-ban 58,6 millió egység száma 2007-ben 62,4 millióra növekedett, majd 2008-ban 58,3 millióra csökkent, a vizsgálati időszak folyamán pedig 49.5 millióra.
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Az érintett termék importjának volumene és piaci részesedése
(86)
A kínai import alakulása a volumen és a piaci részesedés tekintetében a következő volt:
Importvolumen 000 egységben
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kína
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Piaci részesedés (%)
6,3
8,2
10
12,4
Forrás: Eurostat és az uniós gyártók uniós értékesítéseire vonatkozó adatok.
(87)
A kínai import volumene a 2006. évi 3,7 millió egységről 2007-ben 5,1 millió egységre csökkent, 2008-ban 5,8 millió egységre, a vizsgálati időszakban pedig 6,1 millió egységre. Vagyis 2006 és a vizsgálati időszak között több mint 66 %-kal növekedett.
(88)
A kínai import piaci részesedése megkétszereződött. A 2006. évi 6,3 %-ról 2007-ben 8,2 %-ra növekedett, 2008-ban 10 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 12,4 %-ra. Összességében a kínai import a figyelembe vett időszak folyamán 6,1 százalékpontos piaci részesedést szerzett.
3.2. Importárak
(89)
Az alábbi táblázat összehasonlítja az átlagos kínai importárakat (Eurostat-adatok, mivel az exportőröknek szánt kérdőívek csak a vizsgálati időszakra vonatkoznak, a megelőző évekre nem) a mintavételre kiválasztott uniós gyártók átlagos eladási áraival.
Euro/egység
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kína
34,7
33,5
31,4
31,9
A mintavételre kiválasztott uniós gyártók
49,7
49,7
48
46,5
Különbség
15
16,2
16,6
14,6
(90)
A Kínából származó import átlagos ára 2006 és 2008 között folyamatosan esett, 9,5 %-kal, majd a vizsgálati időszakban enyhén - 0.5 %-kal - emelkedett. A figyelembe vett időszak folyamán az árak 8 %-kal estek.
(91)
Az ár-összehasonlítás alapján megállapíthatjuk, hogy a kínai importárak összességében folyamatosan és jelentős mértékben a mintavételre kiválasztott gyártók árai alatt maradtak a figyelembe vett időszak folyamán, és ezzel arra kényszerítették az utóbbit, hogy jelentősen csökkentsék saját áraikat.
3.3. Áralákínálás
3.3.1. Általános észrevételek
(92)
Erre az esetre az jellemző, hogy két szegmens szerinti értékesítési csatornára osztható, vagyis az eredeti és az utángyártott szegmensre. Emellett az uniós gyártók értékesítései többnyire az eredeti szegmensre összpontosítanak, míg a kínai import főképpen az utángyártott szegmensre irányul (kb. a kínai behozatal 70 %-a). Ilyen módon aszimmetria mutatkozik egyrészről az uniós ágazattól származó értékesítés szegmens szerinti megoszlása és másfelől a kínai import szegmens szerinti megoszlása között.
3.3.2. Alákínálás
(93)
Az uniós piacon érvényes eladási árak összehasonlítására a mintavételre kiválasztott uniós ágazat árai, illetve az érintett ország importárai között került sor. A mintavételre kiválasztott uniós ágazat vonatkozó eladási árai a független fogyasztók felé érvényesített árak voltak, azt szükség szerint kiigazítva az EXW szintjére, vagyis kizárva abból az uniós szállítási költségeket, és levonva az engedményeket és a visszatérítéseket.
(94)
Ezeket az árakat összevetették a kínai exportáló gyártók által alkalmazott árakkal, beszámítva a nettó engedményeket, és szükség szerint kiigazították CIF uniós határparitáson, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.
(95)
Az összehasonlításból az derült ki, hogy a vizsgálati időszak folyamán az importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az utóbbi arányában kifejezve 22 és 37 %-kal, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott adatok alapján. Az alákínálás e mértéke alapján és az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen ártendenciáját figyelembe véve egyértelmű, hogy jelentős árcsökkenésre került sor.
(96)
Egyes felek állítása szerint az alákínálás mértékét csak az ár „hozzáadott értéket” képviselő eleme alapján kellene kiszámítani (az alumínium költsége nélkül). Valóban, e módszertan alkalmazásával még magasabb lenne az alákínálás mértéke. Azonban viszont mivel a teljes ár alapján számított alákínálás mértéke már így is elég jelentős, ezt a módszert a továbbiakban nem finomították.
(97)
Az alákínálás magas szintje és az uniós gazdasági ágazat árcsökkenése (lásd a (89) és a következő preambulumbekezdéseket) együttesen igazolja, hogy ebben az esetben a dömping erőteljes hatással volt.
(98)
Annak érdekében, hogy a két szegmens közötti különbségeket illető kérdéseket megelőzzük, külön elemzést végeztünk a fent leírt módszertan alapján mindkét szegmensben. Az alákínálás mindkét szegmensben jelentős marad (13 és 30 % között az eredeti értékesítéseknél és 56 és 63 % között az utángyártott értékesítéseknél).
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(99)
Az alábbi táblázat a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.
Importvolumen 000 egységben
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Törökország
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Piaci részesedés (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvégia
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Piaci részesedés (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Dél-Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Piaci részesedés (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
További országok
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Piaci részesedés (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
A fentiek alapján Törökország Kínát követően a második legnagyobb importőr, jelentős, azonban viszonylag stabil piaci részesedéssel. A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó import piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról 8,4 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Az említett importok árainak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását a (136) és az azt követő preambulumbekezdések ismertetik.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Általános észrevételek
(101)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2006 és a vizsgálati időszak között érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(102)
A fentiek alapján mintavételre vonatkozó rendelkezéseket kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következő két szinten elemezték a kármutatókat.
-
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáshasznosítás, értékesítési volumenek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, illetve a dömpingkülönbözetek nagysága) a teljes uniós gyártás szintjén értékelték. Ezek alapvetően a hat mintavételre kiválasztott vállalat által benyújtott kérdőívekből és a kiegészítő minikérdőívekből állapíthatók meg. Ezek a kérdőívek olyan vállalatokkal kapcsolatosak, amelyek a teljes uniós gyártás több mint 80 %-át képviselik. A teljes uniós gyártás vizsgálata érdekében bizonyos extrapolációkra került sor a fennmaradó gyártás tekintetében a különféle forrásokból rendelkezésre álló adatok mellett, ideértve különösen a panasz szerinti adatokat, illetve az eljárás megindítása előtti szakaszban összegyűjtött adatokat. Lehetőség szerint valamennyi ilyen tényezőt egyeztettek a releváns statisztikákban rendelkezésre álló átfogó információkkal.
-
A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) elemzésére egyes vállalatok tekintetében, vagyis a mintavételre kiválasztott uniós gyártók szintjén került sor.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáshasznosítás
(103)
Az alábbi táblázat a gyártás, a gyártási kapacitás és a kapacitás hasznosításának alakulását ismerteti a teljes uniós termelés alapján:
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Gyártás (egységek)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indexek 2006 = 100
100
100
91
76
Gyártási kapacitás (egységek)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indexek 2006 = 100
100
99
100
96
Kapacitáshasznosítás (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indexek 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
A fenti táblázat szerint a gyártás viszonylag stabil maradt, körülbelül 49,5 millió egységgel 2006-ban és 2007-ben, majd 2008-ban 45,2 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 37,6 millió egységre, ami 24 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáshasznosítás aránya az említett időszakban 19,4 százalékponttal esett.
(105)
A kapacitáshasznosítás csökkenésének fő oka a kapacitás egyidejű csökkenését is tekintetbe véve kizárólag a gyártás jelentős visszaesésében keresendő.
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(106)
Az alábbi adatok az összes uniós gyártó értékesítési volumenét, piaci részesedését és átlagos értékesítési egységárait mutatják.
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
A teljes uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 000 egységben
45 447
46 684
42 895
35 794
Indexek 2006 = 100
100
103
94
79
Piaci részesedés (%)
78
75
74
72
Indexek 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Az uniós értékesítés a 2006. évi 45,4 millió egységről 2007-ben 46,6 millió egységre növekedett, majd 2008-ban 42,8 millió egységre csökkent, a vizsgálati időszakban pedig 35.7 millió egységre. Az EU értékesítése összesen 21 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak folyamán.
(108)
Valamennyi uniós gyártó folyamatosan veszített piaci részesedéséből, a 2006. évi 78 %-ról 2007-ben 75 %-ra, 2008-ban 74 %-ra, a vizsgálati időszakban pedig 72 %-ra. Ez a figyelembe vett időszak folyamán összesen 6 százalékpontos csökkenés. A kínai import ugyanakkor kb. 6 százalékpontos piaci részesedéshez jutott..
5.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
14 204
14 818
14 309
12 981
Indexek 2006 = 100
100
104
101
91
Termelékenység (egység/munkavállaló)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indexek 2006 = 100
100
95
90
83
Éves bérszint (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indexek 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
A foglalkoztatás a 2006. végi 14 204 főről 2007 végére 14 818 főre nőtt, 2008 végére 14 309-re csökkent, majd a vizsgálati időszak végéig tovább esett, ekkor már csak 12 981 fő. Ez 2008 és a vizsgálati időszak között 1 328 munkahely elvesztését jelentette, vagyis hat hónap alatt a munkaerő több mint egytizedétől váltak meg.
(110)
A termelékenység ezzel párhuzamosan a 2006. évi munkavállalónkénti 3 500 egységről 2007-ben 3 341-re nőtt, 2008-ban munkavállalónként 3 164 volt, a vizsgálati időszakban pedig 2 903. A termelékenység csökkenése, különösen 2008 és a vizsgálati időszak között, azzal a ténnyel magyarázható, hogy a munkaerő nagyságrendi átalakítása nem ugyanazt a ritmust követte, mint a termelés hirtelen csökkenése. Ennek okai az ágazat korlátozott lehetőségeiben rejlenek, ami a munkaerő átállását, vagy a berendezések időszakos leállítását illeti, valamint abban, hogy elbocsátások esetén igen nagy kártérítéseket kellene fizetni a szektorban. A vizsgálat megmutatta, hogy a foglalkoztatottak száma különösen 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent. A bérköltség is csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban tett beruházások várhatóan közép- és hosszú távon tovább növelik annak hatékonyságát és termelékenységét.
5.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(111)
A dömpingkülönbözeteket fentebb, a dömpingről szóló részben ismertettük. Valamennyi különbözet jóval meghaladja a de minimis szintet. Emellett figyelembe véve a dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.2.5. A szerződések helyzete
(112)
A (20) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltak szerint az Unióban gyártott alumíniumkerekeket egy-egy új személygépjármű-modell bevezetését átlagosan két évvel megelőzően szervezett pályázatok keretében értékesítik. A Bizottság ezért megvizsgálta a figyelembe vett időszakban megkötött szerződéseket is (amelyeket a vizsgálati időszak után hajtanak végre), hogy megállapítsa, levonhatók-e következtetések az uniós gazdasági ágazat részéről a vizsgálati időszakot követően a szállítások várható alakulásáról. Az összegyűjtött adatok alapján azonban ebben a szakaszban megalapozott következtetések nem vonhatók le, ezért további vizsgálat szükséges.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
5.3.1. Általános észrevételek
(113)
A 6 mintavételre kiválasztott gyártó közül 3 nagy vállalatcsoport, ahol több tagállamon belül is vannak gyártólétesítmények, a három másik viszont egyszerűbb struktúrával rendelkezik, és egy vagy két tagállamban összpontosul. A vizsgálati időszak során a mintavételre kiválasztott gyártók három üzemét bezárták, az elsőt 2006-ban, a másodikat 2008-ban, nem sokkal a vizsgálati időszak előtt, az utolsót pedig a vizsgálati időszak vége felé.
5.3.2. Készletek
(114)
Az alábbi adatok a mintavételre kiválasztott uniós gyártók készletvolumenét mutatják az egyes időszakok végén:
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Készlet (1 000 egységben)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
A készletek a termelés 12%-át sem érték el. Emlékeztetni kell arra, hogy ez a mutató nem igazán releváns, mivel az Unió gyártása legnagyobb részben rendelésre történik; a készletek nagysága egy bizonyos pillanatban a már eladott, de még le nem szállított termékekből ered.
5.3.3. Értékesítési árak
(116)
A mintában szereplő uniós gyártók értékesítési egységárai 2006 és 2007 folyamán stabilan kb. 49 EUR körül voltak egységenként, azonban 2008-ban egységenként 48 euróra, a vizsgálati időszakban pedig 46,5 EUR-ra csökkentek. Ez a figyelembe vett időszak folyamán több mint 6 %-os csökkenésnek felel meg, és igen jelentős csökkenést mutat a vizsgálati időszakban (lásd a (86) preambulumbekezdés végén lévő táblázatot).
5.3.4. Nyereségesség, pénzáramlás, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és beruházások
(117)
A hasonló termék nyereségességét olyan módon állapították meg, hogy a hasonló termék mintában szereplő vállalatok általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában kifejezve állapították meg. Míg a 2006. és 2007. évi nyereségesség még mindig meghaladja a nullszaldót, a helyzet 2008 és a vizsgálati időszak folyamán drámaian megváltozott, mivel egyszerre érvényesültek a csökkenő értékesítési volumenek és csökkenő eladási árak, az ágazaton belül pedig rugalmatlan költségstruktúra alakult ki magas rögzített költségekkel.
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
A mintavételre kiválasztott uniós gazdasági ágazat esetében az érintett termék terén a mintavételre kiválasztott uniós gyártók által tett beruházások tendenciáját az alábbi táblázat ismerteti.
EUR
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Beruházások (000 euróban)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indexek 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
A táblázat alapján az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termék terén tett beruházásait, még csökkenő nyereségesség esetén is. A beruházások elsősorban gépekre vonatkoztak, a hatékonyság növekedése érdekében. E növekvő beruházások arra mutatnak, hogy az iparág továbbra is képes tőkebevonásra.
(120)
Azonban az említett erőfeszítések ellenére az érintett termék esetében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak folyamán összeomlott, és a vizsgálati időszakban - 40 %-ra esett vissza. Ez megerősíti az ágazat nyereségességének erózióját, illetve azt, hogy nem képes a beruházásból hasznot termelni.
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Beruházások megtérülése
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indexek 2006 = 100
100
24
-27
-80
Pénzáramlás (a forgalom százalékában)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indexek 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
A mintavételre kiválasztott gyártók emellett 8,1 százalékpontos csökkenéssel kellett, hogy számoljanak a működő pénzáramlás terén is a figyelembe vett időszak folyamán, ami nagymértékben tükrözi a nyereségesség csökkenését. Az említett mutató összeomlásának okát nem a beruházások növekedésében találjuk meg, hanem az áll mögötte, hogy a működési tevékenységek kevesebb pénzbevételt hoznak. Tulajdonképpen mivel az ágazat strukturálisan állandó tőkeinjekciót igényel a befektetett eszközök tekintetében, a pénzáramlás csökkenése arra világít rá, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre gyengül, és képtelen önmagát finanszírozni.
5.3.5. Gyártási költségek és nyersanyagköltség
(122)
Az alábbi táblázatban a mintavételre kiválasztott gyártók esetében az érintett termék tonnánkénti átlagos költségét ismertetjük.
Euróban
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Átlagos gyártási költség (egységenként)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Az átlagos költség a figyelembe vett időszak folyamán állandó maradt, átlagosan egységenként kb. 50 eurós szinten.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(124)
Ilyen alapon ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Ezt a következtetést támasztja alá, hogy számos vállalat vagy üzem kényszerült bezárni (5 az eredeti szegmensben), vagy pedig fizetésképtelenségi eljárást kellett indítania (21 az utángyártott és 4 az eredeti szegmensben) a figyelembe vett időszak folyamán.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(125)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országokból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy kizárjuk annak lehetőségét, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk.
2. A Kínából származó behozatal hatása
2.1. Általános észrevételek
(126)
Időben egyértelműen egybeesik a dömpingelt behozatal növekedése, amely 2006 és a vizsgálati időszak között 6 százalékponttal növelte piaci részesedését, illetve az uniós gyártók által ugyanebben az időszakban párhuzamosan elszenvedett, 6 százalékpontos piacirészesedés-vesztés. A vizsgálat továbbá megállapította, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érinti az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós gyártók árainak.
(127)
Egy fél azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedése túl kicsi ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon. Azonban egy árérzékeny piacon egy összesen 12 %-os piaci részesedés nem tekinthető kicsinek (különösen az eredeti szegmensen belül).
(128)
Emellett emlékeztetnek arra, hogy a kínai importvolumen kb. 65 %-kal nőtt, és a becsült piaci részesedés csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban. Emellett a (86) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából származó behozatal ára 8 %-kal csökkent (lásd a (89) és az azt követő preambulumbekezdéseket), és jelentős áralákínálásra került sor (lásd a (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Ebben az esetben valóban a behozatal hirtelen megnövekedése és a megállapított jelentős áralákínálás az ügy fő tényezője.
(129)
Az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömpingre úgy reagált, hogy 2007 óta csökkentette árait. A kínai behozatal által kifejtett árnyomás miatt azonban az uniós gazdasági ágazat nem volt képes piaci részesedését megtartani, még csökkentett áron sem. Az eredeti szegmensben a pályáztatási eljárásokban megállapították, hogy az alacsony árakat kínáló ajánlatok jelentős szereppel bírtak abban, hogy az uniós gazdasági ágazat árai is csökkenjenek. Azonban az uniós gazdasági ágazat árcsökkentése ellenére a kínai behozatal átlagos árai alacsonyabbak maradtak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítése jelentős mértékben esett a figyelembe vett időszak folyamán. Mivel a kínai árak a vizsgálati időszakban tovább csökkentek 2006-hoz képest, az uniós gazdasági ágazatnak ismét csökkentenie kellett árait, hogy megtarthassa üzleti tevékenységét. Nyereségessége nullszaldó alá csökkent, vagyis idővel nem lesz képes tevékenységét folytatni.
(130)
Egyértelmű tehát, hogy az egyre csökkenő árakon történő importvolumen jelentős növekedése és az uniós gazdasági ágazatot érő kár között határozott összefüggés mutatkozik. Ebben a szakaszban tehát arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn az alacsony árakon történő kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár között.
2.2. Az érintett termék szegmensek szerinti elkülönülése
(131)
Egyes érvek szerint az eredeti és az utángyártott termékek két külön értékesítési csatornát képviselnek, különösebb átjárás nélkül. Ilyen alapon különösen azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat kára, ahol az értékesítés jobbára az eredeti szegmensben történik (a mintavételre kiválasztott gyártók 85 %-a), nem lehet a kínai behozatal következménye, amely elsősorban az utángyártott szegmensre összpontosít, és korlátozta a jelenlétét az eredeti szegmensen belül.
(132)
Habár az értékesítési csatornák valóban elkülönülnek, a Bizottság megállapításai szerint lehet átjárás, még ha nem is közvetlen. Mindenesetre a helyzet legpontosabb felvázolásához a két szegmens külön került megvizsgálásra.
(133)
Az utángyártott szegmensen belül a kár egyértelműen az alacsony áron történő, nagy volumenű kínai behozatalnak tudható be, amely az említett szegmens 34 %-át képviseli. Az eredeti szegmensen belül, amely az uniós fogyasztás nagyobb részét teszi ki (35 millió egység kb. 50-ből) a kínai jelenlét volumen szempontjából jóval kisebb (legfeljebb 6 %). Azonban ahogy azt már kifejtettük, nem szabad megfeledkezni arról, hogy az eredeti értékesítések terén elszenvedett kárt az alacsony kínai árak okozták, és az valóban árfüggő. Vagyis egyes jelek arra utalnak, hogy a személygépjármű-felhasználók a kínai ajánlatokat veszik referenciaértéknek, és ezzel a pályáztatási eljárások során lenyomják az uniós alumíniumkerék-gyártók árait. Az uniós gyártók csak úgy maradhatnak a piacon, ha feladják, és csökkentik áraikat.
(134)
Emellett nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensen belül a csökkenő ártendencia kihat az eredeti árakra is. Az átlagos utángyártott és eredeti árak összehasonlításából valóban kiderül, hogy míg az utóbbi 2007-ig átlagosan meghaladta az előzőt, ez a helyzet 2008-ban és a vizsgálati időszakban megváltozott. Ez azt mutatja, hogy az eredeti szegmensre helyeződő árnyomás az utóbbi években jóval határozottabb volt.
(135)
Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy a kínai behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, úgy az utángyártott, mint az eredeti szegmensben. Ez mindenképpen további vizsgálatot tesz szükségessé.
3. További tényezők hatása
3.1. A Kínától eltérő harmadik országból származó behozatal hatása
3.1.1. A Törökországból származó behozatal hatása
(136)
A (99) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint Törökország Kína után a második legnagyobb importőr. A figyelembe vett időszakban a török behozatal az EU piacán kb. 7 %-os piaci részesedéssel bírt. Az alábbi táblázat összehasonlítja valamennyi harmadik ország árait az uniós gyártók áraival.
Euro/egység
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Törökország
40,8
42,6
52,4
40,7
A mintavételre kiválasztott uniós gyártók
49,7
49,7
48
46,5
Kína
34,7
33,5
31,4
31,9
Törökország és az uniós gyártók különbsége
8,9
7,1
4,4
5,8
Kína és az uniós gyártók különbsége
15
16,2
16,6
14,6
(137)
A figyelembe vett időszak folyamán a török árak folyamatosan alacsonyabbak voltak a mintavételre kiválasztott uniós gyártók árainál, 2008-at kivéve. A vizsgálati időszakban a török és az uniós gyártók árai közötti különbség 5,7 euro volt (az uniós árakhoz képest +/- 12,3 %), míg a megfelelő árkülönbség Kína esetében 14,5 euro (+/- 31 %). Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a vizsgálati időszakban a törökországi behozatal alacsonyabb árai némileg kedvezőtlenül érintették az uniós ágazat helyzetét, azonban nem olyan jelentős mértékben, hogy megszüntessék a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti összefüggést.
3.1.2. A Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal hatása
(138)
Ami a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatalt illeti, ezek halmozott piaci részesedése a 2006. évi 9 %-ról a vizsgálati időszakban 8,3 %-ra csökkent (lásd a (99) preambulumbekezdést). A megfelelő árak közel maradtak az uniós gyártók áraihoz ugyanezen időszakon belül. Ilyen alapon úgy ítélik meg, hogy a Kínától és Törökországtól eltérő országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
3.2. A gazdasági válság hatása
(139)
Egyes felek állítása szerint a kínai behozatalt felvette az uniós fogyasztás 2007. évi növekedése, és a fogyasztásnak a 2008. évben bekövetkező csökkenése egybeesett a gazdasági visszaeséssel és a személygépjármű-ipar értékesítéseinek ezzel párhuzamos zsugorodásával. E szerint az érv szerint az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményének ezek a tényezők voltak a fő okai.
(140)
A gazdasági válság valóban kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat helyzetét, a fogyasztás visszaesése és az árcsökkenési hatások miatt. 2008 és a vizsgálati időszak között a fogyasztás 14,5 %-kal esett.
(141)
Az alumíniumkerék-gyártók szimbiózisban működnek együtt a személygépjármű-ágazattal, amelyet a válság súlyosan érintett. Az alábbi táblázat a személygépjármű-gyártás alakulását ismerteti a figyelembe vett időszakban. Igaz, hogy a személygépjárműveken vagy alumínium- vagy acél-alumíniumkerekek találhatók, és az arányokat nehéz megállapítani. Azonban semmi jel nem utal arra, hogy ez az arány a figyelembe vett időszakban komolyabban változott volna. Ezért nem zárható ki, hogy a személygépjármű-gyártás volumenének visszaesése - márpedig ez valóban drámai volt 2008 vége és a vizsgálati időszak között) hatással lehetett az alumíniumkerék-gyártók értékesítési volumenére. Az alábbi táblázat szerint a gyártási volumen csökkenése valóban meghaladta a 15 %-ot 2008 és a vizsgálati időszak között.
Az EU-27-ben
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Gyártás Európában (000 egységben)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Azonban az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóinak elemzéséből az derül ki, hogy a csökkenő tendencia már jóval a gazdasági válság előtt elkezdődött, és időben egybeesett a kínai behozatal piaci megjelenésének a kezdetével. A nyereségességi adatok pl. azt mutatják, hogy a csökkenő tendencia 2006 és 2007 között kezdődött (2,5 százalékpontos esés), 2007 és 2008 között folytatódott (további 2,2 százalékpontos esés), és 2008 és a vizsgálati időszak között szélsőséges, 6,9 %-os csökkenést ért el.
(143)
Emellett a kínai behozatal továbbra is növelte piaci jelenlétét a zsugorodó fogyasztás ellenére, és a vizsgálati időszakban 12,4 %-ra nőtt. Volumene és piaci részesedése egyenletesen növekedett, árai pedig folyamatosan alákínáltak az uniós ágazatnak. Azonban ésszerűen feltételezhető, hogy a válság egyformán kell, hogy érintsen minden piaci szereplőt. A fentiek szerint a kínai behozatal mégis növekedett az uniós áraknak jelentősen alákínáló árak mellett ebben az esetben. Ezért nem ésszerűtlen a következtetés, hogy a gazdasági válság nélkül a kínai behozatal volumene és piaci részesedése még jobban nőtt volna.
(144)
Ilyen alapon ésszerűen feltételezhető, hogy a gazdasági visszaesés, még ha hozzá is járult az uniós gazdasági ágazat kárához, önmagában nem olyan tényező, amely megszüntetné dömpingelt behozatal és a jelentős kár közötti okozati összefüggést. Épp ellenkezőleg: a kínai behozatal volumenének növekedése szokásos esetben csökkent volna a fogyasztás mérséklődésével együtt, más harmadik országok behozatalához és különösen az uniós ágazat értékesítéséhez hasonlóan (amely, emlékeztetünk rá, a kínai behozatal növekedésével összemérhetően csökkent).
3.3. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye változásának hatásai
(145)
Az uniós gyártók exporttevékenysége a figyelembe vett időszakban alacsony maradt (a mintavételre kiválasztott uniós gyártók teljes értékesítésének kevesebb mint 2 %-a). Ezért nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat gyenge helyzetére, és nem szüntetheti meg az okozati összefüggést.
3.4. Az uniós gyártók közötti verseny és az uniós piac koncentrációja
(146)
Az uniós piacon működő alumíniumkerék-gyártók száma (kb. harminc) azt sugallja, hogy az uniós piac igen versengő, habár emellett nagyfokú ágazati koncentráció is jellemzi, hiszen a 3 legnagyobb vállalat tartja kézben a teljes gyártás 60 %-át, két másik kb. 8 %-ot, 4 pedig kb. 4 %-ot. A gyártási volumenre vonatkozó, rendelkezésre álló adatok szerint a további gyártók kis- vagy középvállalatok.
(147)
Nem szabad megfeledkezni arról, hogy számos kisebb gyártó 2008 előtt, 2008-ban és a vizsgálati időszakban megszüntette gyártását. Ez arra utalhat, hogy az uniós gyártók közötti verseny - és a nyilvánvalóan folyamatban lévő koncentrálódás - hozzájárult uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. Azonban a vizsgálati adatok szerint nem csupán a kis gyártók érintettek. A nagyobb és a kisebb gyártókat egyaránt sújtják az aktuális fejlemények. Ezért nem állíthatjuk, hogy az uniós gyártók közötti verseny jelentős mértékben hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
3.5. Fogyasztói preferenciák az acél- és az alumíniumkerekeket illetően
(148)
Egyes állítások szerint az alumíniumkerekek iránti csökkenő kereslet oka a fogyasztói preferenciák gazdasági válsággal összefüggő változásában keresendő, a fogyasztók ugyanis az olcsóbb acélkerekek iránt kezdtek érdeklődni. Az állítást azonban semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá. Ebben a szakaszban, az érvet alátámasztó, dokumentált adatok hiányában ilyen összefüggés nem erősíthető meg.
3.6. Termékkínálat
(149)
Egyes felek állítása szerint a kínai behozatal növekedésének oka a Kínában gyártott, egyedi csúcstechnológiás kerekek (vagyis a kovácsolt vagy lézertechnológiás kerekek) iránti növekvő kereslet, amelyeket az EU-ban (számottevő mennyiségben) nem lehet gyártani. Ezért a Kínából származó behozatal nem okozhatott volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az említett behozatal csak igen kis töredéke a Kínából származó teljes behozatalnak. Az érvet tehát el kellett vetni.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(150)
Emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben megállapítást nyert, hogy jelentős mértékben csökkent a gyártás és az értékesítés, sor került a piaci részesedés elveszítésére, illetve olyan árcsökkenés, amely az uniós gazdasági ágazatban veszteségeket eredményezett. A Kínából származó és az uniós gazdasági ágazat ágainak jelentősen alákínáló behozatal volumene, továbbá ennek piaci részesedése az említett időszakban megnőtt.
(151)
A Bizottság emellett elemzett minden más olyan tényezőt, amely hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. E tekintetben megállapítást nyert, hogy a gazdasági válság, a Törökországból származó behozatal és az uniós gyártók közötti verseny, amelynek eredményeként koncentrálódásra került sor, kihathatott a kár alakulására. Azonban ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy ezek hatása nem szünteti meg a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést, a fentiek szerint.
(152)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó valamennyi ismert tényező hatásának fenti elemzése alapján ezért ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(153)
Az ügyben jelentős mértékű volt az együttműködés és a támogatás az uniós ágazat részéről (több mint 70 %). Ez arra utal, hogy az intézkedések megállapítása egyértelműen az uniós gyártók érdekét szolgálja.
(154)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, az árainak alákínáló dömpingelt behozatal hatásai miatt, a (93) és az azt követő preambulumbekezdésben foglaltak szerint.
(155)
Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyösek lesznek azok az intézkedések, amelyek vélhetőleg megakadályozzák a dömpingelt, alacsony áron történő behozatal további szakaszát.
(156)
Az intézkedések elmaradása esetén várható, hogy az alacsony árú, dömpingelt alumíniumkerekek behozatala, különösen az utángyártott szegmensben folytatódik, sőt emelkedhet. Továbbá nem zárható ki, hogy az utángyártott szegmensre gyakorolt növekvő árnyomás és az egyre erősebb jelenlét a szegmensen belül legalábbis közvetve érintené az eredeti szegmens helyzetét. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az érintett országban egyes gyártók az utángyártott szegmensen belül a közép- és a felső kategória felé mozdulnak el, majd az eredeti szegmensbe - igen alacsony árakkal. Ez a fejlemény várhatóan folytatódik, és nagy valószínűséggel veszélyeztetheti az uniós gyártóknak az eredeti szegmensben tevékenykedő nagy vállalatcsoportját. Mivel az említett gyártók pénzügyi helyzete és nyereségessége nem eléggé szilárd ahhoz, hogy ellenálljon az árainak alákínáló dömpingelt behozatal miatti további árnyomásnak, ez nagy valószínűséggel számos, vagy akár valamennyi uniós gyártó fokozatos megszűnéséhez vezetne.
2. Az importőrök érdeke
(157)
A mintavétel során (lásd a fenti (13) preambulumbekezdést) 5 kapcsolatban nem álló importőrt és 2 importáló felhasználót választottak ki importvolumenük alapján.
(158)
A kapcsolatban nem álló importőrök együttműködése általánosságban a Kínából származó behozatal teljes volumenének kevesebb, mint 10 %-át képviseli.
(159)
A vizsgálat alapján a legtöbb importőr személygépjármű-kiegészítőkre szakosodott kereskedő. Közöttük két kategória állapítható meg. Az egyik kategóriában olyan vállalatok találhatók, amelyek saját márkájú alumíniumkerekek importálnak és viszonteladnak, amelyek gyártását kiszervezték Kínába. Ezek azonban nem állnak kapcsolatban a kínai exportőrökkel. Az ilyen importőrök általában nem folytatnak jelentős hozzáadott értéket képviselő tevékenységeket az EU-n belül (ideértve a tervezést, a kutatást és a fejlesztést is), és saját értékesítési láncuk van, megfelelő foglalkoztatási szint mellett. A második kategóriába olyan importőrök/forgalmazók tartoznak, amelyek inkább a volumenre és kevésbé a márkára összpontosítanak. Az ilyen importőröknek általában alacsonyabbak a költségstruktúráik, és kevesebb hozzáadott értéket képviselő tevékenységük van az Unióban.
(160)
A kapcsolatban nem álló importőrök alacsony együttműködési szintje arra utal, hogy az intézkedések kivetése nem járt volna jelentős hatással tevékenységeikre. Sőt az együttműködő importőrök/forgalmazók esetében megállapítást nyert, hogy a kínai alumíniumkerekek viszonteladása a teljes forgalmuk 1-6 %-át teszi ki. A kiszervező vállalatok helyzete bonyolultabb, mivel a kínai alumíniumkerék-újraértékesítés akár szinte teljes üzleti tevékenységük is lehet. Az esetleges intézkedések mindenképp kihatnak tevékenységeikre, még ha ennek pontos mértékét ebben a szakaszban nehéz is megállapítani. Ezt a kérdést tovább kell vizsgálni.
3. A felhasználók érdeke
3.1. Általános észrevételek
(161)
Felhasználói kérdőíveket küldtek kb. 20 ismert felhasználó számára. A vizsgálat során 13 személygépjármű-gyártók működött együtt. Szintén együttműködött két szövetség az „eredeti és utángyártott” alumíniumkerekek felhasználóinak és importőreinek képviseletében.
(162)
Az együttműködő felhasználók által végzett behozatal a Kínából származó teljes behozatal kb. 19 %-a az Eurostat adatai szerint. Az Eurostat adatai nem teszik lehetővé annak pontos meghatározását, hogy az importértékesítések az eredeti vagy az utángyártott szegmensben történtek. A fenti (133) preambulumbekezdésben foglaltak szerint mindenesetre megkülönböztetés tehető az eredeti és az utángyártott szegmens között, ugyanis az eredeti szegmens a Kínából származó teljes behozatal kb. 20-30 %-a. Ilyen alapon okkal feltételezhető, hogy az eredeti szegmens együttműködése igen magas.
(163)
A személygépjármű-gyártók átlagosan csak korlátozott mértékben hagyatkoznak a kínai behozatalra. Egyenként vizsgálva az együttműködő személygépjármű-gyártók különféle üzleti modelleket alkalmaznak. Némelyikük egyáltalán nem importál Kínából, mások kevesebb mint 5 %-ot importálnak, némelyik pedig a szükségleteinek akár 30 %-át is.
(164)
Az intézkedéseket az importáló és a nem importáló felhasználók egyaránt ellenzik. Egyik fő érvük az, hogy a személygépjármű-gyártóknak érdeke, hogy különféle ellátás forrásaik legyenek, és számukra előnyös a kerékpiacon a verseny. Az intézkedések következtében túlzottan függnének néhány európai gyártótól. Ez az érv azonban önmagában nem döntő, mivel jelentős a behozatal más harmadik országokból is.
3.2. Az intézkedések költsége
(165)
Az alumíniumkerekek egy személygépjármű költségének kb. 1 %-át teszik ki. Az alumíniumkerekek árának 20 %-os növelése tehát 0.2 %-os költségnövekedést jelentene. Az olyan személygépjármű-gyártók esetében, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 5 %-át importálják Kínából, a költségnövekedés a teljes személygépjármű-gyártás költsége 0,2 %-ának 5 %-a, vagyis 0,01 % lenne. Azonban még olyan személygépjármű-gyártóknál is, amelyek az alumíniumkerekek legfeljebb 30 %-át importálják Kínából, a teljes költségnövekedés 0,2 % 30 %-a, vagyis 0,06 % lenne. Ilyen módon az intézkedések igen korlátozott költséghatással járnának. Emellett nyilvánvalóan nem szokatlan, hogy a személygépjármű-gyártók által adott áron (mondjuk 50 euróért) importált alumíniumkerekeket a végfelhasználónak három-négyszeres áron (vagyis 200 euróért) értékesítik.
3.3. A szállítók megváltoztatásának a költsége
(166)
A fentiek szerint az eredeti alumíniumkerekeket általában 2 évvel egy új személygépjármű-modell bevezetése előtt fejlesztik. A szállító megváltoztatásához idő (legalább 6 hónap) szükséges, és ez további eszközköltségekkel is járhat. A vizsgálat alapján azonban a legtöbb személygépjármű-gyártó természetesen diverzifikálja az ellátási forrásokat, vagyis 2 (vagy több) gyártót bíznak meg egy adott alumíniumkerék gyártásával. Ez a kettős kiszervezés a Kínából beszerzett modellek esetében is igaz, az ellátás biztonságának biztosítása érdekében. A jelek szerint tehát a szállító megváltoztatásának a kockázatát máris belekalkulálták abba a döntésbe, hogy Kínából szerzik be a terméket. Emellett a vizsgálat során összegyűjtött szerződések szerint a személygépjármű-gyártók általában bármikor szankció nélkül felmondhatják a szerződést.
3.4. A felek által benyújtott további érvek
(167)
Egyes felek állítása szerint a vámnak a Kínából származó alumíniumkerekekre való kivetésével a dél-koreai személygépjármű-gyártók szereznek előnyt, mivel az innen származó személygépjárművekre eleve 0 %-os vámtétel érvényes a megkötés előtt álló szabadkereskedelmi megállapodás értelmében. Az említett érv szerint a dél-koreai személygépjármű-gyártók továbbra is hozzáférhetnek az alacsony áron értékesített kínai alumíniumkerekekhez, és az EU-ba exportált személygépjárművek tekintetében vámvisszatérítés (az egyes személygépjármű-alkatrészek behozatala tekintetében fizetett vám az említett személygépjármű kivitelekor visszaigényelhető) is követelhetnek. A kínai alumíniumkerekekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéssel az európai személygépjármű-gyártók versenyhátrányba kerülnek az EU-ba 0 % vám mellett behozott dél-koreai személygépjárművek tekintetében.
(168)
E tekintetben azonban megjegyzendő, hogy a Dél-Koreából származó személygépjárművek piaci részesedése jelenleg csupán 3 % az EU személygépjármű-piacán. Habár nehéz lenne megjósolni a koreai személygépjárművek behozatalának alakulását, tekintettel azonban arra, hogy az intézkedések csak igen korlátozott közvetlen költséghatással vannak az EU személygépjármű-gyártóira, ebben a szakaszban nem állapítható meg, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a kínai alumíniumkerekekre való kivetése ebben a tekintetben bármilyen érdemi szereppel bírna.
4. A fogyasztók érdekei
(169)
Semmilyen érvet nem nyújtottak be az intézkedések által a végfelhasználókra gyakorolt hatás tekintetében. Ez a tény, továbbá a vizsgálat alapján a személygépjármű-gyártókra gyakorolt elenyésző költséghatás, továbbá ezek árképzési stratégiái valóban inkább a fogyasztói árakra gyakorolt érzékelhető hatás valószínűsége ellen szól.
5. A szállítók érdekei
(170)
5 olyan szállító töltötte ki a szállítóknak szánt kérdőívet, amely nyersanyagot/berendezést szállít uniós alumíniumkerék-gyártók számára. Ezek alumíniumot/elsődleges öntvényeket (ingot), festéket/primer vagy alacsony nyomású gépeket szállítanak. Az öntvényszállítók az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítése tevékenységüknek csak kis részét teszi ki (teljes forgalmuk 6 %-a alatt), ami azt mutatja, hogy csak mérsékelt érdeklődést tanúsítanak a Kínából származó alumíniumkerekekkel kapcsolatos dömpingellenes intézkedések megállapítása iránt. Egyéb szállítók (gépek, festék vagy alacsony nyomású gépek) esetében az uniós gazdasági ágazatnak történő értékesítés teljes forgalmuk 30-50 %-a. Tekintettel arra, hogy ezek a vállalatok kkv-k, az uniós gazdasági ágazat életképessége működésük szempontjából kulcsfontosságú.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(171)
Tekintettel a fenti megállapításokra, ideiglenesen arra a következtetésre jutottunk az uniós érdekről rendelkezésre álló információk alapján, hogy összességében nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó alumíniumkerekek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések kivetése ellen szólnának.
G. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(172)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(173)
E vámok mértékének megállapításához a meglevő dömpingkülönbözeteket és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vettük figyelembe.
(174)
A fenti (20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az alumíniumkerék-piacot két viszonylag elkülönülő piaci szegmens jelenléte jellemzi. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az uniós gyártók értékesítései az eredeti szegmensben koncentrálódtak, ami az uniós gazdasági ágazat értékesítésének 85 %-a.
(175)
Az ideiglenes intézkedések megállapítása céljából ezért helyénvaló volt megállapítani egy olyan kárszintet, amely figyelembe veszi ezt a sajátos piaci helyzetet.
(176)
Az eredeti szegmensben az alumíniumkerék-vásárlók (vagyis a személygépjármű-gyártók) jellemzően pályáztatási eljárások értelmében adnak megrendelést. Ebből adódóan egy adott személygépjármű-modellre felszerelendő, adott kerékmodell nem ritkán több forrásból is megrendelhető, gyakran egyidejűleg kínai és uniós forrásból is. Ideiglenesen úgy tekintik, hogy ez a pályáztatási eljárás pontos és megbízható tükröt ad a vizsgálati időszakon belül egy adott pályázaton való részvétel során a kínai és az uniós szállítók között fennálló átlagos árversenyről.
(177)
Helyénvalónak tűnik tehát az alákínálási különbözetet az uniós gyártók, illetve a kínai exportőrök által az említett pályázatokon való részvétel tekintetében benyújtott adatokból megállapítható árak alapján kiszámítani.
(178)
A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és ésszerű nyereséget érjen el. A gyártási költségeket illetően kiigazításra került sor az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak során elszenvedett tényleges veszteség tekintetében (-5,4 %). Emellett úgy ítélték meg, hogy egy ilyenfajta ágazat által szokásos versenyfeltételek - dömpingelt behozatal hiánya - mellett hasonló uniós termékek értékesítése esetén ésszerűen elérhető adózás előtti nyereség mértékének megállapítására a 2006. évi nyereségesség alapján kerülhet sor, amely +3,2 %. Ebben az évben a kínai behozatal volumene még mindig viszonylag alacsony volt. Ilyen alapon az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék tekintetében nem káros árat számítottak ki.
(179)
Ilyen alapon az alákínálási különbözet 20,6 %.
(180)
Ezt az eredményt megerősítette egy kiegészítő számítás is, amelynek alapja egyes személygépjármű-gyártók által a vizsgálat során átadott egyes pályáztatási szerződések összehasonlítása volt. Valóban, amikor a személygépjármű-gyártók ugyanazt az alumíniumkerék-modellt kínai és uniós gyártótól is megrendelték, az alákínálás mértéke a fenti (93) és az azt követő preambulumbekezdéseket is figyelembe véve ugyanolyan nagyságrendű volt, mint amit az előző preambulumbekezdésben megállapítottunk.
(181)
Megjegyzendő, hogy ez az alákínálási különbözet alacsonyabb, mint a fenti (76) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapítható dömpingkülönbözet, ezért alapja lehet a vámmérték megállapításának a kisebb vámtétel szabályával összhangban.
(182)
Az ügyben a kár megszüntetése mértékének meghatározásához használt módszertan alapján úgy ítélték meg, hogy ésszerűtlen egyedi dömpingellenes vám kivetése az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének második mondata értelmében. Ennek oka különösen az, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható adatok az elemzés vállalatspecifikus alapon történő elvégzéséhez. Ebből adódóan ideiglenesen 20,6 %-os országos dömpingellenes vámot kell kivetni valamennyi Kínából származó behozatalra, az alákínálási különbözet mértékének megfelelően.
2. Ideiglenes intézkedések
(183)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, úgy véljük, hogy a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni. Ennek megfelelően a vámtételt a megállapított kárkülönbözet szintjén kell rögzíteni.
(184)
A javasolt dömpingellenes vám ezért 20,6 %.
H. TÁJÉKOZTATÁS
(185)
A fenti ideiglenes megállapításokat valamennyi érdekelt fél tudomására hozzák, és ezek írásban kifejthetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Észrevételeiket elemzik és szükség esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és lehet, hogy az esetleges végleges megállapítások céljából felül kell vizsgálni azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. A 8701-8705 KN-kód alá tartozó gépjárművek alumíniumból készült, a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 8708 70 10 és az ex 8708 70 50 KN-kód alá tartozó (TARIC kód 8708701010 és 8708705010) kerekeinek (tartozékaikkal vagy anélkül, abroncsokkal felszerelve vagy anélkül) behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
2. Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 20,6 %.
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.