KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 821/2011
af 16. august 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions ("Unionens") funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. december 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 22. oktober 2010 af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i det pågældende land, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt, og repræsentanter for USA om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire kendte eksporterende producenter i det pågældende land. Tre af disse eksporterende producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den fjerde eksporterende producent afslog at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og blev efterfølgende orienteret om, at virksomheden ville blive behandlet som ikke samarbejdsvillig i henhold til grundforordningens artikel 18.
(6)
Kommissionen sendte også spørgeskemaer til klageren og den anden EU-producent, der var nævnt i klagen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som potentielt er berørt af denne undersøgelse, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. I betragtning af at kun to importører gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, blev det dog besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. To importører i EU indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos en af dem.
(8)
Desuden gav en række interesserede parter sig til kende som brugere. Disse parter fik tilsendt et spørgeskema specielt til brugere. Tolv virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos to af dem.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
Ineos Oxide Ltd, Det Forenede Kongerige
Wacker Chemie AG, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i det pågældende land
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det pågældende land
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
d)
Forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederlandene
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
e)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for EU og USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
f)
Importører
Gantrade Ltd, Det Forenede Kongerige
g)
Brugere
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Det Forenede Kongerige.
3. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00.
(12)
Vinylacetat ("VAM" eller "den pågældende vare") er et kemisk derivat af eddikesyre.
(13)
VAM har mange anvendelsesmuligheder. Størstedelen af den fremstillede VAM anvendes som råmateriale til to varer i senere produktionsled: polyvinylacetat og polyvinylalkohol. Disse varer i senere produktionsled udgør en vigtig polymer i de forskellige erhvervsgrene. VAM-polymerer anvendes sædvanligvis til fremstilling af maling, klæbemidler, overfladebelægninger og tekstilbehandlingsmidler.
(14)
Undersøgelsen afslørede, at der kun findes en type af den pågældende vare.
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at VAM fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og VAM fremstillet i det pågældende land og eksporteret til Unionen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses disse varer derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
C. DUMPING
1. Normal værdi
(16)
Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, at hjemmemarkedssalget af samme vare til de respektive eksporterende producenters uafhængige kunder i det pågældende land var repræsentativt, dvs. at dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
(17)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder i UP.
(18)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet i UP blev derfor fastlagt.
(19)
Hvis over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) fandt sted til over omkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedssalgspriserne, uanset om de var fortjenstgivende eller ej. Hvis mængden af fortjenstgivende salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde, eller hvis den vejede gennemsnitssalgspris lå under de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi ud fra den vejede gennemsnitspris af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg alene.
2. Eksportpris
(20)
Undersøgelsen afslørede, at der blev eksporteret vinylacetat fra det pågældende land til Unionen enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, eller ii) for så vidt angår en eksporterende producent, gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed uden for Unionen.
(21)
I begge tilfælde blev eksportpriserne fastsat ud fra videresalgspriserne til de første uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, samt fortjeneste.
3. Sammenligning
(22)
Den normale værdi og eksportprisen for de respektive eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(23)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til håndtering og oplagring, transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter, provisioner og importafgifter, hvor det var relevant og begrundet.
4. Dumpingmargen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA fastslået på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og et vejet gennemsnit af eksportprisen.
(25)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.
(26)
Da samarbejdsniveauet i USA var højt (over 90 %), fandtes det foreløbigt passende at fastsætte restdumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i dette land på samme niveau som den højeste told, der var blevet pålagt en samarbejdsvillig eksportør. Dette kan efterfølgende tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase.
(27)
På grundlag af ovenstående metode udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
D. SKADE
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(28)
Klagen blev indgivet af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), en producent af vinylacetat i Unionen, der tegner sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion. En anden EU-producent, Wacker GmbH, støttede indledningen af proceduren. Klagen blev således støttet af EU-producenter, som tegner sig for over 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Derfor er proceduren blevet indledt i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4.
(29)
Det konstateredes, at en tredje producent i EU (Celanese Europe GmbH) var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i det pågældende land. Ifølge de oplysninger, der kom frem i løbet af undersøgelsen, blev det foreløbigt fastslået, at denne producent fuldt ud var kontrolleret af Celanese Corporation med hjemsted i USA, der spiller en afgørende rolle i vigtige europæiske erhvervsaktiviteter som f.eks. planlægning, produktionskontrol, køb- og salgsaktiviteter.
(30)
I betragtning af ovennævnte betragtedes Celanese Europe GmbH's forhold til gruppen som værende af en sådan art, at det førte til en adfærd, som var forskellig fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenters, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2. Det var også opfattelsen, at virksomheden gennem dette særlige forhold kunne blive beskyttet mod de negative følger af den skadevoldende dumping. Endvidere ville det fordreje de aggregerede data om EU-erhvervsgrenens sammensætning, hvis en sådan virksomhed blev omfattet af konklusionerne om skade.
(31)
Derfor blev det foreløbigt fastslået, at Celanese Europe GmbH ikke burde være omfattet af definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(32)
Derfor udgør de to producenter Ineos Oxide Ltd og Wacker GmbH EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og tegner sig for 100 % af EU-produktionen. De benævnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(33)
Med henblik på at fastslå, om EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 28 ff., havde lidt væsentlig skade, blev det undersøgt, i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens bundne produktion af den pågældende vare skulle inddrages i analysen.
(34)
Den pågældende vare sælges faktisk af EU-erhvervsgrenen både til a) det frie marked og b) det bundne marked (inden for samme gruppe i virksomheden). På det bundne marked anvendes den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en række varer til brug i maling, klæbemidler, overfladebelægninger osv.
(35)
I denne sammenhæng betragtes salg af den pågældende vare til brug som råmateriale til fremstilling af andre varer for virksomheder i samme gruppe som "bunden anvendelse", hvis mindst en af følgende to betingelser er opfyldt: i) salg foregår ikke til markedspriser eller ii) kunden har ikke et frit valg af leverandør inden for samme gruppe af virksomheder. I løbet af undersøgelsen blev det foreløbigt konstateret, at salg til forretningsmæssigt forbundne enheder, som køber den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en anden vare, måtte betragtes som bundet salg; det konstateredes, at i henhold til virksomhedernes handelspolitik havde disse forretningsmæssigt forbundne enheder ikke frit valg af leverandør.
(36)
Denne sondring er relevant for skadesanalysen. Det konstateredes, at vinylacetat bestemt til bunden anvendelse ikke var i direkte konkurrence med import fra det pågældende land. Derimod konstateredes det, at produktion bestemt til salg på det frie marked var i direkte konkurrence med den import, fordi dette salg skete på normale markedsvilkår, hvilket betyder, at der er frit valg af leverandør. Dette berettigede differentieringen mellem det bundne og det frie marked i analysen for visse skadesindikatorer.
(37)
I den forbindelse konstateredes det, at følgende økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne undersøges ved henvisning til den samlede aktivitet, dvs. inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenen. Det skyldes, at disse indikatorer påvirkes, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, eller om den sælges på det frie marked.
(38)
For så vidt angår rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og evne til at rejse kapital, blev analysen kun foretaget på det frie markedsniveau, fordi det forhold, at priserne på de bundne markeder ikke er repræsentative for de normale markedsbetingelser, har indflydelse på disse indikatorers troværdighed.
(39)
De andre økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, dvs. forbrug, salg, markedsandele og priser på EU-markedet, blev analyseret og vurderet især under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør.
(40)
For disse indikatorer blev det bundne marked imidlertid også taget i betragtning og sammenlignet med data for det frie marked for at fastslå, om sandsynligheden taler for, at situationen på det bundne marked ville ændre ved de konklusioner, der byggede på analysen af det frie marked alene.
3. EU-forbrug
(41)
EU-forbruget blev fastslået ved at lægge den samlede importmængde af vinylacetat, baseret på Eurostats tal, krydstjekket med de efterprøvede data fra de eksporterende producenter, for så vidt angår import fra det pågældende land, til den samlede salgsmængde på EU-markedet fra EU-erhvervsgrenen og den anden producent i Unionen.
(42)
I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget indekseret.
Tabel 1
Forbruget i EU
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet forbrug
100
90
87
99
Bundet marked
100
96
100
104
Frit marked
100
88
82
97
(43)
I den betragtede periode faldt forbruget på det samlede EU-marked og på det frie marked lidt, med henholdsvis 1 % og 3 %. Omvendt registreredes en stigning på 4 % på det bundne marked i samme periode.
4. Import fra det pågældende land
4.1. Mængde og markedsandel
(44)
Importen fra det pågældende land har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Tabel 2
Import fra USA
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
159
150
149
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
162
157
152
Kilde: Eurostat og oplysninger indhentet fra interesserede parter gennem spørgeskemabesvarelserne.
(45)
Importen til det samlede EU-marked (bundne og frie marked) fra det berørte land voksede med 48 % i den betragtede periode. Dette førte til en stigning i markedsandel i samme periode på 49 %. Markedsandelen på det frie marked voksede med 52 %.
4.2. Importpriser og prisunderbud
(46)
Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser fra USA
Importpriser (EUR pr. ton)
2007
2008
2009
UP
USA
774
814
541
573
Indeks (2007 = 100)
100
105
70
74
Kilde: Eurostat.
(47)
Trods en lille stigning i UP faldt de samlede gennemsnitlige importpriser på varer fra det pågældende land med 26 % mellem 2007 og UP.
(48)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser på det frie marked og det pågældende lands gennemsnitlige importpriser. EU-erhvervsgrenens salgspriser blev i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(49)
Disse priser blev sammenlignet med de priser, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA krævede, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priserne cif, EU's grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(50)
Med udgangspunkt i de efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter viste sammenligningen, at den pågældende importerede vare fra alle samarbejdsvillige eksportører i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gennemsnitlige underbudsniveau, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser, var på 17,9 %. Dette underbudsniveau var kombineret med en negativ prisudvikling og et betydeligt pristryk.
5. Import fra andre tredjelande
(51)
Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande.
Tabel 4
Importmængde fra andre tredjelande
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabien
0
0
0
73 156
Andre
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks (2007 = 100)
100
59
18
9
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
66
21
9
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
68
22
10
Kilde: Eurostat.
(52)
I begyndelsen af den betragtede periode konkurrerede importen fra det pågældende land med importen fra andre lande, herunder Taiwan, Ukraine og Rusland. I slutningen af den betragtede periode var importen fra disse traditionelle kilder faldet til næsten ingenting.
(53)
Et nyt eksportland, Saudi-Arabien, som kom ind på EU-markedet i UP, eksporterede omkring 73 000 tons i UP. Indvirkningen af denne udvikling på EU-erhvervsgrenen drøftes i betragtning 91 ff.
6. EU-erhvervsgrenens situation
6.1. Generelt
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der vedrørte EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP.
(55)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenerne) og mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, produktionsomkostninger) blev vurderet på niveauet for den samlede EU-erhvervsgren. Vurderingen var baseret på oplysninger fra de efterprøvede spørgeskemaer fra EU-erhvervsgrenen.
(56)
Det bør bemærkes, at klageren først købte sit produktionsanlæg i løbet af 2007; derfor fandtes der ikke oplysninger for visse skadesindikatorer (rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet) for 2007. Som følge heraf dækker analysen for disse indikatorer perioden 2008 til UP. For de resterende indikatorer findes der tal for 2007. For de indikatorer dækker analysen således hele den betragtede periode (fra 2007 til UP).
(57)
Klageren er fokuseret på at levere den pågældende vare udelukkende til det frie marked, hvorimod den anden EU-producent navnlig er fokuseret på det bundne marked med en lille del bestemt til det frie marked. I betragtning af det forhold, at oplysningerne til skadesanalysen især kom fra to kilder, hvoraf den ene navnlig er fokuseret på det bundne marked, og i betragtning af at det er blevet konstateret, at der bør foretages en sondring imellem det samlede marked og det frie marked, for så vidt angår en række skadesindikatorer, måtte oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i hele EU-erhvervsgrenen:
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet produktion
100
105
102
92
Samlet produktionskapacitet
100
121
126
143
Samlet kapacitetsudnyttelse
100
87
81
64
(59)
Som vist i ovenstående tabel faldt den samlede EU-produktion med 8 % i løbet af den betragtede periode.
(60)
I samme periode voksede produktionskapaciteten med 43 %. Denne øgede kapacitet hang imidlertid ikke sammen med etablering af nye produktionslinjer, men med øget effektivitet i udnyttelsen af den eksisterende kapacitet.
(61)
Kombinationen af disse to faktorer, dvs. fald i produktionsmængden og stigning i produktionskapaciteten i samme periode, førte til et betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 36 % i den betragtede periode.
6.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(62)
Tallene nedenfor angiver EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 6
Salgsmængder og markedsandel
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet salg
100
99
96
88
Markedsandel (%)
100
110
111
88
Salget på det bundne marked
100
111
109
113
Markedsandel (%)
100
115
108
109
Salget på det frie marked
100
89
86
67
Markedsandel (%)
100
102
104
69
(63)
Den samlede salgsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette fald var større på det frie marked, hvor det udgjorde 33 % mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte den modsatte tendens, og salgsmængden voksede med 13 % i samme periode.
(64)
Faldet i salgsmængden afspejledes i markedsandelen, som var udsat for et fald på 11 % for det samlede marked og et fald på 31 % på det frie marked mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte igen den modsatte tendens, og dets markedsandel voksede med 9 % i samme periode.
6.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 7
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet antal beskæftigede
100
96
98
100
Samlet produktivitet (enhed pr. beskæftiget)
100
109
104
92
Samlede årlige lønninger
0
100
95
88
(65)
Den samlede beskæftigelse forblev stabil mellem 2007 og UP. Det bør bemærkes, at fremstilling af vinylacetat ikke er arbejdskraftintensiv, og beskæftigelsestallene hænger derfor ikke nøje sammen med produktionstallene. Beskæftigelsen er således ikke af særlig vigtighed som indikator i denne sektor.
(66)
I løbet af den betragtede periode faldt den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 8 % mellem 2007 og UP. Denne fulgte faldet i produktionen og den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 58 ff.
6.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(67)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener lå alle over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
6.3.1. Generelle bemærkninger
(68)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for den samlede EU-erhvervsgren, jf. betragtning 28 ff.
(69)
Ud af ovenstående indikatorer måtte vurderingen af rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast og likviditet være fokuseret på det frie marked, hvilket betyder, at den især ville afspejle oplysningerne fra klageren. I betragtning af ovenstående kunne udviklingen i indikatorerne for fortjeneste og likviditet ikke gives i indeksformat af fortrolighedshensyn.
(70)
Desuden kunne klageren som anført i betragtning 56 ikke fremlægge oplysninger for 2007, for så vidt angår visse skadesindikatorer; derfor blev analysen af disse indikatorer foretaget for perioden 2008 til UP.
6.3.2. Lagerbeholdninger
(71)
Nedenstående tal viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i hver af de betragtede perioder:
Tabel 8
Lagerbeholdninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede lagerbeholdninger
100
86
49
69
(72)
Lagrene mindskedes med 31 % i den betragtede periode. Denne indikator skal dog ikke betragtes som relevant i denne sektor, da vinylacetatproducenter fremstiller varer på bestilling og har tendens til kun at have begrænsede varelagre. Varelagrene svarer faktisk kun til nogle få ugers forbrug.
6.3.3. Salgspriser
(73)
Følgende tabel viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 9
Salgspriser
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitsenhedssalgspris på det samlede marked
100
107
74
84
Gennemsnitsenhedssalgspris på det bundne marked
100
115
82
92
Gennemsnitsenhedssalgspris på det frie marked
100
102
69
77
(74)
Salgspriserne for det samlede EU-marked faldt med 16 % i den betragtede periode. Salgspriserne faldt på begge markederne, selv om faldet var større på det frie marked (- 23 %) end på det bundne marked (- 8 %).
6.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer
(75)
Rentabiliteten for samme vare på det frie marked blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved EU-erhvervsgrenens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(76)
Rentabiliteten på det frie marked faldt i den betragtede periode. I UP blev tabene indberettet for hver måned. Dette var virkningen af et stort fald både i salgsmængder og i salgspriser.
(77)
Det fremgår af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. De foretagne investeringer havde navnlig til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten.
Tabel 10
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede investeringer
Ikke relevant
100
129
127
(78)
Investeringerne voksede med 27 % i løbet af den betragtede periode.
(79)
Trods øgede investeringer gav investeringsafkastet for den pågældende vare ikke det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(80)
Der konstateredes også et fald i likviditeten mellem 2008 og UP, hvilket viser en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(81)
Derfor viste erhvervsgrenen ved at øge sine investeringer stadig evne til at rejse kapital; ikke desto mindre hæmmes denne evne af faldende salg og øgede vanskeligheder ved at skabe likviditet.
7. Konklusion vedrørende skade
(82)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I forhold til et relativt stabilt forbrug faldt den samlede produktion med 8 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen 11 % af den samlede markedsandel og 33 % på det frie marked. Kapacitetsudnyttelsen faldt med 36 %. I samme periode voksede importen fra det pågældende land med 48 %.
(83)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. Der kunne konstateres en stærkere nedadgående tendens i salgsmængden, hvis man observerede tendenserne for det frie marked, som udviste et fald på 33 % i den betragtede periode.
(84)
EU-erhvervsgrenens fald i salgsmængden ledsagedes af et samlet pristryk på 16 %. Som det var tilfældet for salgsmængden, var situationen værre på det frie marked, hvor der blev observeret et pristryk på 23 %. Faldende salgsmængder sammenholdt med faldende priser havde en indvirkning på fortjenstniveauerne og førte til tab for hver måned i UP.
(85)
De eneste indikatorer, der udviste en positiv tendens var investeringerne, som voksede med 27 %, og det gjorde også evnen til at rejse kapital. Investeringerne levede imidlertid ikke op til det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(86)
I betragtning af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at de tab, der konstateredes i løbet af undersøgelsen sandsynligvis ville føre til indstilling af enhver produktion af en vis størrelse af vinylacetat til det frie marked fra EU-erhvervsgrenens side, hvis situationen fortsatte.
(87)
Ud fra ovenstående har EU-erhvervsgrenen lidt væsentlig skade i UP.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra USA
2.1. Generelt
(89)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten mellem 2007 og UP og et lignende tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen i samme periode. Undersøgelsen har også påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-virksomhedernes priser og dermed nedbragte deres rentabilitet.
(90)
Visse parter påstod, at stigningen i importen ganske enkelt erstattede den import, som tidligere foretoges af andre importerende lande, og/eller skyldtes en stigende efterspørgsel på EU-markedet. Hverken importtallene (se tabel 2) eller forbrugstallene (se tabel 1) kan imidlertid bekræfte denne påstand. I den forbindelse mindes der om, at forbruget, jf. betragtning 43, var ret stabilt og endog faldt en smule i den betragtede periode, hvorimod importen fra USA voksede med 48 %.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningerne af importen fra andre tredjelande
3.1.1. Virkningerne af importen fra Saudi-Arabien
(91)
En række interesserede parter hævdede, at importen af VAM fra Saudi-Arabien er årsag til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
(92)
Saudi-Arabien er faktisk, jf. betragtning 53, den næststørste eksportør af VAM til EU efter USA. Importen fra Saudi-Arabien kom først ind på markedet i UP.
(93)
Tallene fra Eurostat i tabel 11 nedenfor viser priserne på importen fra Saudi-Arabien og andre tredjelande.
Tabel 11
Salgspris på eksport fra andre tredjelande
Euro pr. ton
2007
2008
2009
UP
Saudi-Arabien
Ikke relevant
Ikke relevant
Ikke relevant
636
Indeks (2007 = 100)
0
0
0
100
Andre tredjelande
878
919
473
633
Indeks (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabellen viser, at gennemsnitsprisen på importen fra Saudi-Arabien på 636 EUR var sammenlignelig med prisen på importen fra andre tredjelande, som i gennemsnit var på 633 EUR, hvorimod den var 11 % højere end gennemsnitsprisen på importen fra USA, der var på 573 EUR.
(95)
Den kendsgerning, at importørerne fra Saudi-Arabien opererer i samme prissegment som andre importører med en betydelig prisforskel i forhold til eksporten fra USA, viser, at de eksporterende producenter fra Saudi-Arabien opfører sig anderledes end eksportørerne fra USA, for så vidt angår prissætning og mulig indvirkning på EU-producenterne.
(96)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at importen fra Saudi-Arabien ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens fald i produktions- og salgsmængde burde tilskrives det faldende forbrug. Disse parter hævdede også, at den nedadgående tendens i de gennemsnitlige salgspriser skyldtes den globale økonomiske krise.
(98)
Andre interesserede parter hævdede, at alle petrokemiske producenter, herunder VAM-producenter, led betydelige tab under den økonomiske krise, og at EU-erhvervsgrenens tab derfor ikke burde tilskrives dumpingimporten fra det pågældende land.
(99)
Denne undersøgelse viste imidlertid, jf. betragtning 41-43, at faldet i EU-forbruget på det frie marked var ubetydeligt i den betragtede periode. Derfor kunne virkningen af den økonomiske krise i retning af et fald i forbruget ikke have været årsag til det bratte fald i salgsmængden, jf. betragtning 62-64.
(100)
Analysen af EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal på det frie marked afslørede, at især VAM-industrien led tab, når man sammenlignede med andre lignende kemiske varer. Rentabiliteten af disse andre varer rettede sig endvidere efter krisen, hvorimod VAM-industrien fortsatte sin nedadgående tendens. Dette fører til den foreløbige konklusion, at skønt VAM-industrien var mest udsat for at blive påvirket af den økonomiske krise, bør man sondre mellem den og de andre petrokemiske sektorer på grund af de vedholdende tab, som klageren led, som fortsatte efter krisen, og som var direkte forbundet med lavprisimporten fra USA. Påstanden afvises derfor foreløbigt.
(101)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at den økonomiske krise ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA.
3.3. Selvforskyldt skade
(102)
En række interesserede parter hævdede, at klageren havde bidraget til sin vanskelige situation ved at opbygge yderligere produktionskapacitet under recessionen. Det blev hævdet, at faldet i salg og fortjeneste derfor skyldtes en kombination af recession og dårlige forretningsbeslutninger fra klagerens side.
(103)
En række interesserede parter hævdede endvidere, at den teknologi, der benyttes på klagerens anlæg, er den væsentligste årsag til skaden. I den betragtede periode har klageren været ude for adskillige afbrydelser og force majeure-situationer, og det blev hævdet, at faldet i klagerens salg burde tilskrives de talrige afbrydelser, og ikke dumpingimporten fra USA. Der fremkom lignende argumenter i forbindelse med klagerens rentabilitet.
(104)
For så vidt angår den påstand, at klageren ikke skulle have udvidet produktionskapaciteten under den globale økonomiske krise, mindes der om, at klageren ikke erhvervede ny kapacitet, men ganske enkelt udvidede sin produktionskapacitet gennem optimering af eksisterende processer. Dette må betragtes som en fornuftig erhvervsbeslutning på et marked, hvor det samlede forbrug er stabilt, men salget er faldende på grund af konkurrence fra lavprisimport. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
(105)
For så vidt angår påstanden om, at det var afbrydelser som følge af tekniske problemer hos klageren, der førte til den skade, som klageren led, viste undersøgelsen, at produktionsprocessen for VAM kræver periodisk vedligeholdelse og lukning af anlægget med jævne, planlagte intervaller. Derfor bør tre ud af fire afbrydelser ses som led i den vanlige drift af et VAM-anlæg.
(106)
Endvidere konstateredes det, at alle tre planlagte afbrydelser skete ud fra bevidste beslutninger fra klagerens side om at stoppe produktionen på tidspunkter, hvor pristrykket på grund af dumpingimporten var så stærkt, at klageren ikke var i stand til at levere til bæredygtige prisniveauer. Under disse afbrydelser havde klageren tilstrækkelige lagerbeholdningsniveauer til at levere de små efterspurgte mængder, som enten blev solgt pr. kontrakt eller på spotmarkedet. Endvidere bekræfter de faldende lagerbeholdninger, jf. betragtning 72, at der blev foretaget jævnlige leverancer i den betragtede periode.
(107)
På grundlag af ovenstående konstateredes det, at den samlede indvirkning af klagerens afbrydelser ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Derfor blev de interesserede parters argumenter vedrørende selvforskyldt skade afvist.
3.4. Adgang til råmaterialer: den naturlige konkurrencemæssige fordel hos producenter i det pågældende land
(108)
En række interesserede parter hævdede, at klagerens afhængighed af eksterne leverancer af råmaterialer snarere end dumpingimporten burde betragtes som en af hovedkilderne til dennes problemer. Det blev også hævdet, at eksportører fra USA har en naturlig konkurrencefordel, fordi de har adgang til billigere råmaterialer, nemlig ethylen og eddikesyre.
(109)
For så vidt angår de påståede problemer med klagerens tilgængelige kilder til råmaterialer, kunne ovennævnte argument ikke fastholdes, da det konstateredes, at klageren også har let adgang til materialer fra sin leverandørs fabrik og fra et søsterselskab. Derfor var priserne på de vigtigste råmaterialer sammenlignelige med priserne på dem, som var tilgængelige på markedet i det pågældende land.
(110)
Heraf følger, at - skønt de generelle priser på råmaterialer til fremstilling af VAM faktisk kan have været lavere i USA end på EU-markedet - havde dette ikke nogen indvirkning på klagerens omkostninger.
(111)
Den kendsgerning, at forskellen i råmaterialepris kun kunne have haft en delvis indflydelse på de problemer, som klageren var udsat for, støttedes endvidere af den kendsgerning, at rentabilitetstallene for andre varer fremstillet af klageren, som indeholdt de samme råmaterialer, var betydeligt bedre.
(112)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at indvirkningen af råmaterialepriserne ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(113)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. Andre mulige skadesårsager, dvs. indvirkning fra importen fra andre tredjelande, indvirkning fra den økonomiske krise, eksporterende producenters naturlige konkurrencefordele, for så vidt angår råmaterialer og selvforskyldt skade, er blevet analyseret, og ingen af dem havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, som var af et omfang, der kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(114)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 48 ff.
(116)
EU-erhvervsgrenen investerer for at øge sin effektivitet og strømliner gradvist sin produktionsproces. Det kan forventes, at foranstaltningerne vil hindre yderligere illoyal konkurrence fra dumpingimport til lave priser og dermed skabe mulighed for, at EU-erhvervsgrenens situation genoprettes.
(117)
På den anden side er EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation og rentabilitet, som det fremgår af denne analyse i betragtning 54 ff., ikke solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Konsekvensen ville sandsynligvis blive indstilling eller betydelig nedbringelse af EU-erhvervsgrenens produktion til det frie marked.
(118)
I lyset af ovenstående analyse forventes EU-erhvervsgrenen at nyde godt af indførelsen af midlertidige foranstaltninger.
2. Importørernes interesser
(119)
Kommissionen udsendte spørgeskemaer til de to kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(120)
Undersøgelsen viste, at en betydelig del af den enes samlede omsætning vedrører den pågældende vare.
(121)
Indvirkningen af tolden på importørens rentabilitet blev analyseret. Analysen viste, at fortjenesten og avancen på dennes import er af et sådant omfang, at indførelsen af foranstaltninger faktisk kunne føre til et fald i dennes rentabilitet. Hvis foranstaltningerne indføres vil de derfor ud fra et omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørens forretninger. Importøren bekræftede ikke desto mindre, at denne ville være i stand til at vælte i det mindste en del af omkostningsstigningen over på sine kunder som følge af den nuværende situation på markedet, hvor efterspørgslen forventes at forblive konstant. Undersøgelsen afslørede endvidere, at det er muligt for importøren at skifte til købe varen fra producenter, der ikke er omfattet af tolden, som f.eks. taiwanske eksportører eller EU-producenter.
(122)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at virkningen for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ville blive begrænset.
3. Brugernes interesser
(123)
Brugerne har udvist stor interesse i denne sag. Tolv brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen; ud af disse blev to kontrolleret på grundlag af deres importmængde fra det pågældende land. Disse virksomheder er beliggende i hele EU og er til stede i sektoren for industrianvendelser som f.eks. overfladebelægninger, maling og klæbemidler.
(124)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør omkring en tredjedel af den samlede import fra USA baseret på tal fra Eurostat. Undersøgelsen viste, at 30 % af de samarbejdsvillige brugeres VAM-indkøb stammer fra USA, og 57 % stammer fra EU.
(125)
Undersøgelsen viste, at VAM i gennemsnit udgjorde omkring en tredjedel af de to kontrollerede brugeres produktionsomkostninger.
(126)
En række brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville øge deres produktionsomkostninger, og at det ville være vanskeligt at vælte denne omkostningsstigning over på deres kunder på grund af den skarpe priskonkurrence på markedet. Angiveligt kan denne vanskelighed føre enten til en nedbringelse af brugernes markedsandel til fordel for deres konkurrenter uden for Unionen eller til et skift fra deres nuværende produktionsproces til andre, som ikke omfatter den pågældende vare. Angiveligt vil den endelige konsekvens af foranstaltningerne blive en betydelig nedbringelse af brugernes fortjenstmargener.
(127)
To af disse brugere påstod, at de nedbragte fortjenstmargener ville føre til færre investeringer i deres produktion, og at beskæftigelsen dermed ville blive berørt.
(128)
For så vidt angår påstanden vedrørende nedbringelsen af fortjenstmargenen, forventes det i betragtning af brugernes sunde rentabilitetsniveauer, at indførelsen af told kun ville nedbringe deres fortjenstmargener ubetydeligt, hvis det ikke skulle lykkes brugerne at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder. Derfor er det sandsynligt, at investeringerne i produktion ikke ville blive påvirket, og at der ikke ville være nogen betydelig negativ effekt på beskæftigelsen. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(129)
For så vidt angår påstanden om, at foranstaltningerne over for importen af den pågældende vare ville skade EU-brugernes konkurrenceevne, da de ville øge deres produktionsomkostninger og fremme import af varer i senere produktionsled fra andre tredjelande, mindes der om, at tolden ikke har til formål at stoppe importen, og at foranstaltningernes niveau ikke er af et omfang, der forhindrer brugere i at købe fra USA. Formålet med antidumpingtold er at genetablere redelige konkurrencevilkår på EU-markedet for den pågældende vare. På grundlag af ovenstående og den betragtning, at kun en tredjedel af brugernes VAM-forbrug kommer fra USA, afvises påstanden.
(130)
Ud over ovenstående skal det også fremhæves, at mange brugere gjorde opmærksom på, at tilstrækkelige forsyninger af VAM fra EU udgør en prioritet i betragtning af det begrænsede antal VAM-kilder. I den forbindelse mindes der om, at undersøgelsen har vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil så godt som ophøre med levering af VAM til det frie marked, hvis der ikke indføres foranstaltninger. For så vidt angår forsyningsdiversitet, ville indførelsen af foranstaltninger derfor også være i EU-brugernes interesse.
(131)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de negative virkninger af indførelsen af foranstaltninger på brugerne ville blive begrænsede.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at det ud fra de oplysninger, som er tilgængelige om EU's interesser, ikke klart kan konkluderes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af vinylacetat med oprindelse i USA ikke er i EU's interesse.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
På baggrund af ovennævnte konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(134)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(135)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver form for foranstaltninger bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(136)
Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitspris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at lægge en målfortjenstmargen til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Målfortjenstmargenen blev foreløbigt fastsat til 9,9 %. Denne fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af rentabiliteten ud fra det gennemsnitlige afkast (målt som EBITDA i forhold til salget), som petrokemiske virksomheder, der opererer i en sektor svarende til VAM-sektoren, genererede i perioden 2007-2009.
(137)
De deraf følgende underbudsmargener er på over 30 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i det pågældende land svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen.
(139)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre virksomheder) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i USA og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(140)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.
(141)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(142)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i lyset af de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00, og som har oprindelse i Amerikas Forenede Stater.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Alle andre virksomheder
13,8 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.
A BIZOTTSÁG 821/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 16.)
az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. december 4-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítéssel bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA vagy az érintett ország) származó vinil-acetát behozatalát érintő dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást a 2010. október 22-én a vinil-acetát uniós termelésének nagyobb hányadát - ebben az esetben az uniós össztermelés több mint 25 %-át - képviselő Ineos Oxide Ltd (a továbbiakban: a panaszos) által benyújtott panasz alapján indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, az ismerten érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint az Amerikai Egyesült Államokat képviselő feleket. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
A Bizottság kérdőíveket küldött az érintett országbeli négy ismert exportáló gyártónak. Hárman közülük válaszoltak a kérdőívre. A negyedik exportáló gyártó nem kívánt a vizsgálatban együttműködni, akit a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatott arról, hogy az alaprendelet 18. cikke szerinti együtt nem működő vállalatként fogja kezelni.
(6)
A Bizottság a panaszosnak és a panaszban említett másik uniós gyártónak is kérdőívet küldött.
(7)
A vizsgálatban potenciálisan érintett, független importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavétel alkalmazását irányozta elő. Valamennyi független importőr felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. Mivel azonban az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül csak két importőr tett eleget ennek a kérésnek, a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez mintavételt. Két uniós importőr megfelelően kitöltötte a kérdőívet, és egyikőjük telephelyén ellenőrző vizsgálatra került sor.
(8)
Számos érdekelt fél viszont tudatta, hogy felhasználóként érintett. Ők egy külön a felhasználók számára készült kérdőívet kaptak. Tizenkét vállalat töltötte ki a kérdőívet, és kettejük telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(9)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
(a)
Uniós gyártók
Ineos Oxide Ltd, Egyesült Királyság,
Wacker Chemie AG, Németország
(b)
Az érintett országbeli exportáló gyártók
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Az érintett országbeli, független vállalatok
Terminal, Egyesült Királyság [a pontos név és cím adatvédelmi okokból nem adható meg]
(d)
Kapcsolatban álló és független uniós vállalatok
Celanese Chemicals Europe GmbH, Németország
Lyondell Chemie Nederland B.V., Hollandia
Terminal, EU [a pontos név és cím adatvédelmi okokból nem adható meg]
(e)
Az EU-n és az USA-n kívüli, kapcsolatban álló vállalatok
Dow Europe GmbH, Svájc
(f)
Importőrök
Gantrade Ltd, Egyesült Királyság
(g)
Felhasználók
Vinavil, Mapei, Olaszország
Synthomer, Egyesült Királyság
3. Vizsgálati időszak
(10)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2007. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) foglalta magában.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(11)
Az érintett termék az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg a 2915 32 00 KN-kód alá sorolt vinil-acetát.
(12)
A vinil-acetát (a továbbiakban: érintett termék) egy ecetsavból nyert vegyipari termék.
(13)
A vinil-acetát felhasználási köre sokrétű. Nagyrészt két további anyag előállításához használják, ezek a polivinil-acetát és a polivinil-alkohol. E két polimert számos iparágban hasznosítják. A vinil-acetát polimereit általában festékek, ragasztók, bevonatok és textilkikészítő anyagok előállításához használják.
(14)
A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett terméknek csak egy típusa létezik.
2. Hasonló termék
(15)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat által az EU-ban előállított és értékesített vinil-acetát, valamint az érintett országban előállított és az EU-ba exportált vinil-acetát ugyanazokkal az alapvető fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk módja is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintjük.
C. A DÖMPING
1. Rendes érték
(16)
A rendes érték meghatározásához először azt állapítottuk meg, hogy a hasonló terméknek az érintett országbeli exportáló gyártók által független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis az ilyen értékesítések összmennyisége, az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az érintett termék Unióban értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át kiteszi-e.
(17)
A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapítottuk meg.
(18)
A belföldi értékesítést akkor tekintettük nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. E célból a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatároztuk a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget.
(19)
Amennyiben a belföldi piacon az értékesítések mennyiségének több mint 80 %-a a költség feletti áron történt, és az eladási ár súlyozott átlaga legalább akkora volt, mint a termelési költség súlyozott átlaga, a rendes értéket valamennyi belföldi eladási ár súlyozott átlagaként állapítottuk meg, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ha azonban a nyereséges értékesítések a teljes értékesített mennyiség 80 %-át vagy annál kevesebbet tettek ki, vagy ha az eladási ár súlyozott átlaga nem érte el a termelési ár súlyozott átlagát, a rendes érték alapjául csak a nyereséges belföldi értékesítések súlyozott átlagárát vettük.
2. Exportár
(20)
A vizsgálat rámutatott, hogy a vinil-acetátot i. uniós székhelyű, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok exportálták az érintett országból az Unióba, illetve ii. egyetlen exportáló gyártó esetében egy Unión kívüli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat.
(21)
Az exportárak az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján mindkét esetben az első független uniós fogyasztóknak kiszabott viszonteladói árak alapján kerültek megállapításra, és azokat a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, valamint a nyereség figyelembe vételével kiigazítottuk.
3. Összehasonlítás
(22)
A rendes értéket és a szóban forgó exportáló gyártók exportárát gyártelepi alapon hasonlítottuk össze.
(23)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Adott és indokolt esetben kiigazításokat végeztünk a kezelési, raktározási, fuvarozási, biztosítási, valamint a hitelköltségekben, az engedményekben, jutalékokban és behozatali vámokban mutatkozó különbségek figyelembe vétele céljából.
4. Dömpingkülönbözet
(24)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az USA-beli együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapítottuk meg.
(25)
Az együtt nem működő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapítottuk meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, az Unióba irányuló exportmennyiséget összehasonlítottuk az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival.
(26)
Mivel az együttműködés az Amerikai Egyesült Államokban nagy mértékű (90 % feletti) volt, ideiglenesen helyénvalónak tekintettük, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az ország nem együttműködő gyártói számára az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb vám szintjén határozzuk meg. E kérdés megítélése azonban az eljárás végleges szakaszában még változhat.
(27)
A fenti módszer alapján megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Minden más vállalat
13,8 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(28)
A panaszt az Ineos Oxide Ltd (a továbbiakban: panaszos), egy uniós vinil-acetát-gyártó nyújtotta be, aki az uniós össztermelés jelentős részét képviseli. Az eljárás megindítását egy másik uniós gyártó, a Wacker GmbH is támogatta. Így tehát elmondható, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat vinil-acetát-gyártásának együttesen több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók támogatták. Ezért az eljárást az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének rendelkezései alapján indítottuk meg.
(29)
Egy harmadik uniós székhelyű gyártóról (Celanese Europe GmbH) kiderült, hogy az érintett országban található egyik exportáló gyártóval kapcsolatban áll. A vizsgálat során megszerzett információk alapján ideiglenesen megállapításra került, hogy az említett gyártó teljes mértékben az USA-beli Celanese Corporation irányítása alatt áll, amely döntő szerepet játszik az európai üzleti tevékenységekben, mint például az üzleti tervezés, a gyártásellenőrzés, a beszerzés és az értékesítési tevékenység.
(30)
A fentiek fényében úgy tekintettük, hogy a Celanese Europe GmbH a vállalatcsoporton belüli helyzeténél fogva olyan magatartást tanúsított, amely eltér az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti más független gyártók magatartásától. A vállalatról helyzete alapján az is feltételezhető, hogy a dömping káros hatásai megkímélték. Ha pedig a kárra vonatkozó megállapításokat egy ilyen vállalatra is kiterjesztenénk, az torzítaná az uniós gazdasági ágazat állapotára vonatkozó összesített adatokat.
(31)
Ezért ideiglenesen megállapításra került, hogy a Celanese Europe GmbH-t ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából.
(32)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében tehát az Ineos Oxide Ltd és a Wacker GmbH alkotják az uniós gazdasági ágazatot, az uniós gyártás 100 %-át képviselve. Ezekre a vállalatokra a továbbiakban „uniós gazdasági ágazatként” fogunk hivatkozni.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(33)
Annak megállapítása érdekében, hogy a (28) és az azt követő preambulumbekezdésekben meghatározott uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e, megvizsgáltuk, hogy milyen mértékben kellett figyelembe venni az elemzésben az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék kötött felhasználására irányuló termelését.
(34)
Az érintett terméket az uniós gazdasági ágazat mind a) a szabad, mind b) a kötött piacon értékesítette (ugyanazon a vállalatcsoporton belül). A kötött piacon az érintett terméket számos további termék alapanyagaként használják, amelyek például festékekben, ragasztókban, bevonatokban kerülnek felhasználásra.
(35)
Ebben az összefüggésben az érintett termék egyéb termékek nyersanyagaként, ugyanabban a csoportban részt vevő vállalatok számára történő értékesítését „kötött felhasználásnak” lehet tekinteni, amennyiben az alábbiak közül legalább az egyik feltétel teljesül: i. az értékesítés nem piaci áron történik, ii. a fogyasztó nem választhat szabadon szállítót ugyanazon vállalatcsoporton belül. A vizsgálat során ideiglenesen megállapítottuk, hogy az érintett terméket alapanyagként egy másik termék előállítása céljából beszerző vállalatok számára történő értékesítéseket kötött értékesítésnek kell tekinteni; valamint megállapítást nyert az is, hogy a vállalatok kereskedelmi politikájának eredményeként a kapcsolatban álló entitások nem választhatták meg a szállítót.
(36)
E megkülönböztetés a kárelemzés szempontjából releváns. Megállapításra került, hogy a kötött felhasználásra szánt vinil-acetát nem áll közvetlen versenyben az érintett országból származó behozatallal. Ellenben a szabad piacon történő értékesítésre szánt termelésről megállapításra került, hogy közvetlen versenyben áll az említett behozatallal, mivel ezek az értékesítések a rendes piaci körülményeknek megfelelően történtek, ami a szállító szabad megválasztását feltételezi. Ezért ebben az elemzésben a kötött és a szabad piac közötti megkülönböztetés bizonyos kármutatók tekintetében indokolt volt.
(37)
E tekintetben megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kellene venni, az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználását is beleértve; ezek a mutatók a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy ezek a mutatók mindenképpen érintettek, függetlenül attól, hogy a terméket ugyanazon vállalaton vagy vállalatcsoporton belül dolgozzák-e fel, vagy a szabad piacon értékesítik.
(38)
A nyereségességet, a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését és a tőkebevonási képességet illetően viszont az elemzést pusztán a szabad piac szintjén végeztük, mivel az, hogy a kötött piacra jellemző árak nem reprezentatívak a rendes piaci feltételekre, kihat az említett mutatók megbízhatóságára.
(39)
Az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyéb gazdasági mutatókat, mint az Unió piacára jellemző fogyasztást, értékesítést, piaci részesedéseket és árakat a szabad piacon uralkodó helyzet fényében elemeztük és értékeltük, különösen, ott, ahol felmérhető piaci körülmények léteznek, illetve ahol a tranzakciók a szállító szabad megválasztásán alapuló rendes piaci körülmények között zajlanak.
(40)
Az említett mutatók tekintetében azonban a kötött piacot is figyelembe vettük, valamint összehasonlítást végeztünk a szabad piacra jellemző adatokkal annak érdekében, hogy megállapítsuk: változtat-e a kötött piac helyzete a pusztán a szabad piac elemzésére alapuló megállapításokon.
3. Az uniós fogyasztás
(41)
Az uniós fogyasztás meghatározása a következőképpen történt: a vinil-acetát behozott összmennyiségét (az Eurostat adatai alapján, amelyeket az exportáló gyártó által az érintett országból származó import tekintetében megadott, ellenőrzött adatokkal is összevetettünk) hozzáadtuk az uniós gazdasági ágazat és a másik uniós székhelyű gyártó uniós piacon értékesített összmennyiségéhez.
(42)
Tekintettel a szállítók kis számára és a bizalmas üzleti adatok védelmére (alaprendelet, 19. cikk) a fogyasztás alakulását indexáltuk.
1. táblázat
Az uniós fogyasztás
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összfogyasztás
100
90
87
99
Kötött piac
100
96
100
104
Szabad piac
100
88
82
97
(43)
A figyelembe vett időszakban a teljes uniós piacon, illetve a szabad piacon jelentkező fogyasztás 1 %-kal, illetve 3 %-kal valamelyest csökkent. Ugyanebben az időszakban a kötött piacon viszont 4 %-os növekedést jegyeztek fel.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Mennyiség és piaci részesedés
(44)
Az érintett országból származó behozatal a mennyiség és a piaci részesedés tekintetében a következőképpen alakult:
2. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal
A behozatal mennyisége (tonnában)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Teljes piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Szabad piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Forrás: az Eurostat adatai és az érdekelt felektől kapott információk (a kérdőívek alapján).
(45)
A figyelembe vett időszak alatt az Unió teljes (kötött és szabad) piacára irányuló, az érintett országból származó behozatal 48 %-kal nőtt. Ez azt jelentette, hogy ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 49 %-kal nőtt. A szabad piacból kivett részesedés viszont 52 %-kal csökkent.
4.2. A behozott termékek ára és áralákínálás
(46)
Az érintett országból származó behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal árai
Importárak (EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Forrás: Eurostat
(47)
Noha a vizsgálati időszakban enyhe emelkedés tapasztalható, az érintett országból származó behozatal átlagárai összességében 26 %-kal csökkentek 2007 és a figyelembe vett időszak között.
(48)
Az uniós piacon érvényes eladási árakat vizsgálva összehasonlítottuk az uniós gazdasági ágazat által a szabad piacon kiszabott átlagárakat az érintett ország importáraival. Az uniós ágazat vonatkozó eladási árait szükség szerint kiigazítottuk gyártelepi árszintre, vagyis kizártuk azokból az uniós szállítási költségeket és levontuk az engedményeket és a visszatérítéseket.
(49)
Ezeket az árakat összevetettük az együttműködő USA-beli exportáló gyártók által kiszabott árakkal, az engedményeket figyelmen kívül hagyva, valamint szükség szerint CIF uniós határparitásra kiigazítva, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.
(50)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az összes együttműködő exportőrtől importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az alákínálás átlagos mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 17,9 % volt, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott, ellenőrzött adatok alapján. Az áralákínáláshoz kedvezőtlen ártendenciák és jelentős árcsökkenés is társult.
5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(51)
Az alábbi táblázat az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.
4. táblázat
Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége
A behozatal mennyisége (tonnában)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Szaúd-Arábia
0
0
0
73 156
Egyéb
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
A teljes piacból kivett részesedés
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
A szabad piacból kivett részesedés
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Forrás: Eurostat
(52)
A figyelembe vett időszak kezdetén az érintett országból származó behozatal egyéb országok behozatalával állt versenyben, mint pl. Tajvan, Ukrajna és Oroszország. A figyelembe vett időszak végén az ezekből a hagyományos forrásokból származó behozatal majdnem a nullára csökkent.
(53)
Egy új exportáló ország, Szaúd-Arábia, amely a vizsgálati időszak alatt lépett be az uniós piacra, mintegy 73 000 tonnát importált a vizsgálati időszak alatt. Arra, hogy ez milyen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, a (91) és az azt követő preambulumbekezdések térnek ki.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
6.1. Általános háttér
(54)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2007 és a vizsgálati időszak vége között az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggött.
(55)
Mind a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesített mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, a dömpingkülönbözet mértéke), mind a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások növelése, gyártási költségek) az egész uniós gazdasági ágazat szintjén értékeltük. Az értékelés az uniós gazdasági ágazat által benyújtott, ellenőrzött kérdőívekből nyert adatokon alapult.
(56)
Megjegyzendő, hogy a panaszos csak 2007 során szerezte be gyártólétesítményeit, tehát bizonyos kármutatókra (nyereségesség, bérek, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom) vonatkozó adatok 2007-re hiányoznak. Ezért az említett kármutatók tekintetében az elemzés a 2008-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakra terjed ki. A többi mutatót illetően vannak 2007-es adatok is, tehát ez utóbbiak esetében az elemzés a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed (2007-től a vizsgálati időszakig).
(57)
A panaszos az érintett terméket igyekezett teljes egészében a szabad piacon értékesíteni, míg a másik uniós gyártó főleg a kötött piacra összpontosított, és termelésének csak kis töredékét szánta a szabad piacra. Tekintettel arra, hogy a kárelemzéshez használt adatok főleg csak két forrásból származnak, amelyek közül az egyik főként a kötött piacra összpontosított, és mivel számos kármutató esetében különbséget kell tenni a teljes piac és a szabad piac között, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikke alapján indexálni kellett a bizalmas adatok védelmében.
6.2. Makrogazdasági mutatók
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(58)
Az alábbi táblázat az uniós gazdasági ágazat össztermelésének, termelési kapacitásának és kapacitáskihasználásának alakulását ismerteti:
5. táblázat
Uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Össztermelés
100
105
102
92
Teljes termelési kapacitás
100
121
126
143
Kapacitáskihasználás összesen
100
87
81
64
(59)
Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat össztermelése a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkent.
(60)
Ugyanezen időszak alatt a termelési kapacitás 43 %-kal nőtt. A kapacitásnövekedés azonban nem új gyártósorok üzembe helyezésével függ össze, hanem a meglévő kapacitás hatékonyabb felhasználására vezethető vissza.
(61)
E két tényező következtében - azaz, hogy ugyanazon időszak alatt csökkent a termelési összmenynyiség és nőtt a termelési kapacitás - a figyelembe vett időszakban jelentősen, azaz 36 %-kal csökkent a kapacitáskihasználás.
6.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(62)
Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségeket, a piaci részesedést és az átlagos értékesítési egységárakat jelölik, a teljes, a kötött és a szabad piac szerinti bontásban.
6. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az értékesítések összmennyisége
100
99
96
88
Piaci részesedés (%)
100
110
111
88
Értékesítések a kötött piacon
100
111
109
113
Piaci részesedés (%)
100
115
108
109
Szabadpiaci értékesítés
100
89
86
67
Piaci részesedés (%)
100
102
104
69
(63)
Összességében az értékesítések 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Ez a visszaesés a szabad piacon még nagyobb volt: 33 % 2007 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ezzel ellentétes tendenciát követett, és ugyanezen idő alatt 13 %-kal nőtt az értékesítések mennyisége.
(64)
Az értékesített mennyiségekben tapasztalható visszaesés a piaci részesedésen is meglátszott, amely a teljes piac tekintetében 11 %-kal, a szabad piac tekintetében 31 %-kal visszaesett 2007 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ismét ezzel ellentétes tendenciát követett, és a piaci részesedés ugyanezen idő alatt 9 %-kal nőtt.
6.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
7. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A foglalkoztatottak száma összesen
100
96
98
100
Össztermelékenység (egység/foglalkoztatott)
100
109
104
92
Éves bérek összesen
0
100
95
88
(65)
A teljes foglalkoztatottság 2007 és a vizsgálati időszak között stabil szinten maradt. Megjegyzendő, hogy a vinil-acetát-gyártás nem túlzottan munkaerő-igényes, ezért a foglalkoztatásra vonatkozó adatok nem kapcsolódnak szorosan a gyártási adatokhoz. Ebben az ágazatban a foglalkoztatás tehát nem annyira jelentős tényező.
(66)
A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó össztermelékenység 8 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. E mutató tehát a gyártás visszaesését és a termelési kapacitás növekedését követte, amint azt az (58) és az azt követő preambulumbekezdések kifejtik.
6.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(67)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet meghaladja a de minimis szintet. Ráadásul ha a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát is figyelembe vesszük, a tényleges dömpingkülönbözet hatásai nem tekinthetők elhanyagolhatónak.
6.3. Mikrogazdasági mutatók
6.3.1. Általános észrevételek
(68)
A mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) a teljes uniós gazdasági ágazat - lásd a (28) és az azt követő preambulumbekezdéseket - szintjén elemeztük.
(69)
A fenti mutatók közül a nyereségesség, a bérek, a beruházások, a beruházások megtérülése, valamint a pénzforgalom értékelése során a szabad piacra kellett összpontosítani, ami azzal jár, hogy az elemzés főként a panaszos által megadott adatokat tükrözi. A fentiekre tekintettel a nyereség és a pénzforgalom mutatóinak alakulását a bizalmas adatok védelmében indexált formában sem lehetett megadni.
(70)
Ezenkívül, amint azt az (56) preambulumbekezdésben is említjük, a panaszos egyes kármutatókkal kapcsolatban nem tudott 2007. évi adatokkal szolgálni; ezért e mutatók elemzését a 2008-tól a vizsgálati időszakig tartó időszak tekintetében végeztük el.
6.3.2. Készletek
(71)
Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat készleteinek alakulását mutatják a szóban forgó időszakokban:
8. táblázat
Készletek
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Teljes készlet
100
86
49
69
(72)
A figyelembe vett időszak alatt a készletek 31 %-kal csökkentek. Ez a mutató azonban nem tekinthető jelentőségteljesnek ebben az ágazatban, mivel a vinil-acetát-gyártók csak megrendelésre gyártanak, és kevés terméket tartanak raktáron. A készletek csupán egy-két heti szükségletet fedeznek.
6.3.3. Eladási árak
(73)
A következő táblázat az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását mutatja be, különbséget téve a teljes piac, a kötött piac és a szabad piac között.
9. táblázat
Eladási árak
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár a teljes piacon
100
107
74
84
Átlagos értékesítési egységár a kötött piacon
100
115
82
92
Átlagos értékesítési egységár a szabad piacon
100
102
69
77
(74)
A figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkentek az értékesítési árak a teljes uniós piacon. Az értékesítési árak mindkét piacon visszaestek, bár a szabad piacon (-23 %) látványosabb volt a csökkenés, mint a kötött piacon (-8 %).
6.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és beruházások
(75)
A hasonló termék szabad piaci nyereségességét a következő módon állapítottuk meg: a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában fejeztük ki.
(76)
A figyelembe vett időszakban a szabad piacon csökkent a nyereségesség. A vizsgálati időszak alatt minden hónapra veszteségekről számoltak be. Mindez annak tulajdonítható, hogy mind az értékesített mennyiségek, mind az értékesítési árak terén nagy visszaesés történt.
(77)
Amint azt az alábbi táblázat bemutatja, az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, a csökkenő nyereségesség ellenére is. A beruházások elsősorban a gyártási technológia fejlesztésére és fenntartására, valamint a hatékonyságnövelésre irányultak.
10. táblázat
Beruházások
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások összesen
n.a.
100
129
127
(78)
A beruházások a figyelembe vett időszakban 27 %-kal növekedtek.
(79)
A fokozott beruházások ellenére az érintett termékkel kapcsolatos beruházások megtérülése nem érte el a várt szintet, és csökkent 2008 és a vizsgálati időszak között.
(80)
2008 és a vizsgálati időszak között a pénzforgalom is csökkent, ami azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzeszköz-termelő képessége egyre romlott, és pénzügyi helyzete is legyengült.
(81)
Azaz a beruházások fokozásával az ágazat még mindig tanúskodott némi tőkebevonási képességről, e képességét azonban jelentősen csorbította, hogy visszaesett az értékesítések szintje, és egyre több nehézség merült fel a pénzforgalom megteremtésében.
7. A kárra vonatkozó következtetés
(82)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében csökkenő tendenciát mutat. A figyelembe vett időszakban viszonylag stabil fogyasztás mellett az össztermelés 8 %-kal csökkent. Ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat teljes piaci részesedésének 11 %-át, szabad piaci részesedésének 33 %-át elvesztette. A kapacitáskihasználás 36 %-kal csökkent. Ugyanakkor az érintett országból származó behozatal 48 %-kal nőtt.
(83)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 12 %-kal esett vissza. Ha a szabad piaccal kapcsolatos tendenciákat vesszük figyelembe, az értékesített mennyiségeket illetően még inkább csökkenő a tendencia: 33 % a figyelembe vett időszak alatt.
(84)
Ahogyan az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkentek, az árak is visszaestek, összesen 16 %-kal. Az értékesített mennyiségeket illetően a szabad piacon még rosszabb volt a helyzet: itt 23 %-os csökkenést jegyeztek fel. Az értékesített mennyiségek visszaesése és az árcsökkenés hatottak a profitszintekre, és a vizsgálati időszak minden hónapjában veszteségekhez vezettek.
(85)
A mutatók közül egyedül a beruházások és a tőkebevonási képesség mutattak pozitív tendenciát, az előbbi 27 %-kal nőtt. A beruházások azonban nem vezettek a várt nyereséghez, és csökkentek 2008 és a vizsgálati időszak között.
(86)
A fentiekre való tekintettel a vizsgálat során megerősítést nyert, hogy amennyiben ez a helyzet továbbra is fennáll, valószínűsíthető, hogy a vizsgálat során tapasztalt veszteségek miatt a szabad piacra szánt vinil-acetát valamennyi számottevő uniós termelése megszűnne.
(87)
Amint azt a fent vázolt körülmények mutatják, az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a vizsgálati időszak alatt.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(88)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk.
2. Az USA-ból származó behozatal hatása
2.1. Általános háttér
(89)
2007 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatalok mennyiségének növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének megcsappanása időben egyértelműen egybeesik. A vizsgálat során továbbá megállapítást nyert, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érintette az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós ágazat árainak, azaz rontotta a nyereségességet.
(90)
Egyes felek állítása szerint a behozatal növekedése egészen egyszerűen annak tulajdonítható, hogy a korábban más országokból származó behozatalt pótolták, illetve megnőtt a kereslet az uniós piacon. Ezt az állítást azonban sem a behozatalra vonatkozó számadatok (lásd 2. táblázat), sem a fogyasztásra vonatkozó adatok (lásd 1. táblázat) nem támasztják alá. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy amint azt a (43) preambulumbekezdés is kifejti, a fogyasztás szintje meglehetősen stabil volt, sőt a figyelembe vett időszak alatt még egy kicsit csökkent is, míg az USA-ból érkező behozatal mennyisége 48 %-kal nőtt.
3. Egyéb tényezők hatásai
3.1. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása
3.1.1. A Szaúd-Arábiából származó behozatal hatása
(91)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vinil-acetát Szaúd-Arábiából történő behozatala felelős az uniós gazdasági ágazatot ért károkért.
(92)
Amint az az (53) preambulumbekezdésben is megállapításra került, Szaúd-Arábia valóban az EU második legnagyobb vinil-acetát-exportőre (az USA után). Szaúd-Arábia csak a vizsgálati időszak alatt exportált az uniós piacra.
(93)
Az alábbi 11. táblázatban megadott számadatok (forrás: Eurostat) a Szaúd-Arábiából és egyéb harmadik országokból származó behozatal árait mutatják.
11. táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó import értékesítési ára
(EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Szaúd-Arábia
n.a.
n.a.
n.a.
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Egyéb országok
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
A táblázat szerint a Szaúd-Arábiából származó behozatal átlagára (636 EUR) és az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára (633 EUR) hasonló, de az USA-beli átlagárakat (573 EUR) 11 %-kal meghaladta.
(95)
Az, hogy a szaúd-arábiai kereskedők ugyanabban az árszegmensben dolgoznak, mint más importőrök, de az USA-ból származó exporthoz képest jelentős árkülönbséggel, arról tanúskodik, hogy a szaúd-arábiai exportáló gyártók máshogyan képezik áraikat, mint az USA-beliek, és ennek az uniós gyártókra gyakorolt hatása is más.
(96)
Ilyen alapon ideiglenesen megállapíthatjuk, hogy a Szaúd-Arábiából érkező behozatal nem cáfolta meg az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.2. A gazdasági válság hatása
(97)
Néhány érdekelt fél szerint a termelés és az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkenése a fogyasztás visszaesésének tulajdonítható. Ugyanezek az érintettek azt is állították, hogy a globális gazdasági válság vezetett az eladási átlagárak csökkenéséhez.
(98)
Más érdekelt felek állítása szerint a gazdasági válság alatt valamennyi petrolkémiai gyártó, köztük a vinil-acetát-gyártók, súlyos veszteségeket szenvedett, ezért az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségeket nem lehet az érintett országból származó dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
(99)
Amint azonban azt a (41)-(43) preambulumbekezdések is említik, a jelen vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás visszaesése a szabad piacon a figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. A gazdasági válság és a fogyasztás velejáró visszaesése tehát nem okolható az értékesített mennyiségek rohamos csökkenéséért, amelyről a (62)-(64) preambulumbekezdésekben volt szó.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat szabad piaci nyereségességének elemzése rámutatott, hogy a vinil-acetát-szektor különösen jelentős veszteségeket könyvelt el a hasonló vegyi termékek gyártásához képest. Ráadásul az említett hasonló termékek nyereségessége a válság után helyreállt, míg a vinil-acetát-szektor helyzete azóta is romlik. A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy míg a vinil-acetát-szektort igen nagy valószínűséggel hátrányosan érintette a gazdasági válság, az egyéb petrokémiai ágazatoktól meg kell különböztetni, amint azt a panaszos által tartósan elszenvedett jelentős veszteségek is alátámasztják. Ezek ugyanis a válság után is folytatódtak, és közvetlen összefüggésben állnak az USA-ból származó, olcsó behozatallal. A fenti állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.
(101)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítjuk, hogy a gazdasági válság nem járult hozzá olyan mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, hogy megcáfolná az elszenvedett kár és az USA-beli dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.
3.3. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára
(102)
Számos érdekelt fél szerint a panaszos maga is hozzájárult szorult helyzetéhez azzal, hogy a recesszió alatt bővítette termelési kapacitását, azaz az értékesítések és a nyereség visszaesése a recesszió és a panaszos rossz üzleti döntésének együttes eredménye.
(103)
Többen azzal érveltek, hogy a panaszos fél üzemében alkalmazott technológia a keletkezett kár fő oka. Mivel a figyelembe vett időszak alatt a panaszos üzeme többször leállt, és több ízben vis maior helyzet állt elő, azzal érveltek, hogy a panaszos értékesítéseinek visszaesése inkább a gyakori leállásokkal függ össze, semmint az USA-ból származó dömpingelt behozatallal. A panaszos nyereségességével kapcsolatban is hasonló érvekre hivatkoztak.
(104)
Ami azt az érvet illeti, hogy a panaszosnak a gazdasági világválság ideje alatt nem lett volna szabad kibővítenie termelési kapacitását, emlékeztetni szeretnénk arra, hogy a panaszos nem tett szert újabb termelési kapacitásra, hanem a meglévő eljárások optimalizálásával növelte kapacitását. Ezt indokolt üzleti döntésnek kell tekinteni egy olyan piacon, ahol stabil az összfogyasztás, de az alacsony árú behozatal okozta verseny miatt egyre kevesebb terméket lehet eladni. Ezt az állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.
(105)
Ami pedig azt az állítást illeti, miszerint a műszaki problémák miatti kiesések okozták a panaszos által elszenvedett veszteségeket, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a vinil-acetát gyártása ciklikus karbantartást igényel, azaz meghatározott időközönként le kell állítani az üzemet. Az öt leállásból tehát három a vinil-acetát-gyártó üzem szokásos működésének része.
(106)
Ezenkívül az is megállapítást nyert, hogy a három tervezett leállás a gyártó tudatos döntésén alapult, aki azért állította le a gyártást, mert a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható árnyomás akkora volt, hogy a gyártó képtelen volt fenntartható árszinten szállítani. E leállások alatt a felhalmozott készleteknek köszönhetően a panaszos továbbra is szállítani tudta a szerződéses alapon vagy azonnali vételi és eladási ügyletek eredményeként megrendelt kisebb mennyiségeket. Emellett a (72) preambulumbekezdésben megállapított csökkenő készletek is azt igazolják, hogy a figyelembe vett időszak alatt a szállítások folytonossága biztosított volt.
(107)
A fentiek alapján megállapítottuk, hogy az üzemleállások hatása összességében nem cáfolja meg az okozati összefüggést. Az érdekeltek által az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárával kapcsolatban felhozott érveket ezért elutasítottuk.
3.4. Nyersanyagokhoz való hozzáférés: az érintett ország gyártói természetes versenyelőnyt élveznek
(108)
Számos érdekelt fél szerint a panaszos problémái kevésbé a dömpingelt behozatalnak tulajdoníthatók, hanem inkább a külső nyersanyagforrásoktól való függőségéből erednek. Az az érv is elhangzott, hogy az USA-beli exportőrök természetes versenyelőnyt élveznek, mivel olcsóbban hozzájutnak az olyan nyersanyagokhoz, mint pl. az etilén vagy az ecetsav.
(109)
Ami a panaszos állítólagos nyersanyag-beszerzési problémáit illeti, a fenti érvet nem lehetett elfogadni, mert, mint kiderült, a panaszos is előnyös beszerzési forrásokkal rendelkezik: a nyersanyagokat a beszállítója telephelyén található üzemből, valamint egy testvérvállalattól szerzi. Következésképpen megállapítható, hogy a főbb nyersanyagok árai hasonlítanak az érintett ország piacára jellemző árakhoz.
(110)
Ebből az következik, hogy noha a vinil-acetát-gyártáshoz használt fő nyersanyagok árai az USA-ban általában valóban alacsonyabbak az uniós piaci áraknál, ez a panaszos költségeire nem volt hatással.
(111)
Azt, hogy a nyersanyagárak különbsége csak részben játszott közre a panaszos által tapasztalt nehézségekben, az is alátámasztja, hogy a panaszos által előállított, ugyanazon nyersanyagokat tartalmazó más termékek vonatkozásában sokkal jobbak a nyereségességi adatok.
(112)
Ilyen alapon ideiglenesen megállapítjuk, hogy a nyersanyagárak hatása nem cáfolta meg az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(113)
Megállapítottuk, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait is elemeztük - mint például az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása, a gazdasági válság hatása, az exportáló gyártók természetes versenyelőnye a nyersanyagbeszerzés terén, az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára -, és egyikről sem bizonyosodott be, hogy megcáfolná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.
(114)
Valamennyi ismert tényező által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatások fenti elemzése alapján ideiglenesen megállapítottuk, hogy okozati összefüggés áll fenn az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(115)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy - amint azt a (48) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük - az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz.
(116)
Az uniós gazdasági ágazat beruházásokkal próbálja hatékonyságát fokozni, és a gyártási folyamatokat fokozatosan egyszerűsíti. Bizonyos intézkedésekkel várhatóan meg lehetne akadályozni az olcsó, dömpingelt behozatal okozta további tisztességtelen versenyt, és az uniós gazdasági ágazat újra erőre kapna.
(117)
Ha viszont nem rendelnénk el intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi pénzügyi helyzete és nyereségessége mellett - amint azt a jelen vizsgálat során elemeztük (lásd az (54) és az azt követő preambulumbekezdéseket) - nem tudna tovább ellenállni a dömpingelt behozatal jelentette nyomásnak. Következésképpen valószínűleg megszűnne vagy nagymértékben csökkenne az uniós gazdasági ágazat szabad piacra irányuló termelése.
(118)
A fenti elemzés alapján valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazatnak hasznára lenne az ideiglenes intézkedések elrendelése.
2. Az importőrök érdeke
(119)
A Bizottság kérdőíveket küldött a két ismert, független importőrnek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(120)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az összforgalom jelentős része az érintett termékhez kapcsolódik.
(121)
Elemeztük, hogy milyen hatást gyakoroltak a vámok az importőr nyereségességére. Kiderült, hogy a behozatallal elért nyereség és a haszonkulcs mértéke olyan, hogy az intézkedések elrendelésével valószínűleg csakugyan csökkenne az importőr nyereségessége. Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőr üzleti tevékenységére. Az importőr azonban megerősítette, hogy a megnövekedett költségeket legalább részben át tudja hárítani a fogyasztókra, tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, ahol a kereslet szintje várhatóan stabil marad. A vizsgálat során arra is fény derült, hogy az importőr a terméket szükség esetén olyan gyártóktól is be tudja szerezni - pl. tajvani exportőrök vagy uniós gyártók -, akiknek nem kell vámot fizetniük.
(122)
Mindebből tehát megállapítható, hogy az intézkedések elrendelése csak korlátozott hatással lenne az importőrökre.
3. A felhasználók érdekei
(123)
A felhasználók nagy érdeklődést tanúsítottak az ügy iránt. A vizsgálatban tizenkét felhasználó vett részt; közülük kettőt ellenőriztünk az érintett országból származó behozataluk mennyisége alapján. E vállalatok az Unió legkülönbözőbb pontjain találhatók, és az ipari alkalmazások (pl. bevonatok, festékek vagy ragasztók) ágazatában tevékenykednek.
(124)
Az Eurostat adatai alapján az USA-ból származó teljes behozatal mintegy egyharmada az együttműködő felhasználókhoz irányul. A vizsgálat során kiderült, hogy az együttműködő felhasználók vinil-acetát-beszerzéseinek 30 %-a az USA-ból származik, 57 %-a pedig az EU-ból.
(125)
Kiderült, hogy a két ellenőrzött felhasználó termelési költségének átlagosan mintegy egyharmadát a vinil-acetát teszi ki.
(126)
Néhány felhasználó szerint az intézkedések elrendelése növelné termelési költségeiket, és a megnövekedett költségeket a piacon uralkodó ádáz verseny közepette nehéz lenne a fogyasztókra hárítani. Emiatt állítólag csökkenhet a felhasználók piaci részesedése az EU-n kívüli versenytársaik javára, vagy más termékek gyártására kell átállniuk, amelyekhez nem szükséges az érintett termék. Az intézkedések végső következményeként állítólag jelentősen csökkenne a felhasználók haszonkulcsa.
(127)
Két felhasználó szerint a kisebb haszonkulcsok miatt csak kevesebb termelési beruházásra lenne módjuk, ami végeredményben a foglalkoztatást is érintené.
(128)
Ami a haszonkulcs csökkenésére vonatkozó állítást illeti, figyelembe véve a felhasználók egészséges nyereségességi szintjeit, még ha nem is tudnák a fogyasztókra hárítani a megnövekedett költségeiket, a vámok várhatóan csak csekély mértékben csökkentenék a haszonkulcsokat. Ezért valószínűleg a termelési beruházások nem szenvednének csorbát, és a foglalkoztatottságot sem érné jelentős negatív hatás. A fentiek alapján ezt az érvet elvetettük.
(129)
Ami pedig azt az állítást illeti, miszerint az érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések hátrányosan érintenék az uniós felhasználók versenyképességét, mivel termelési költségeik megnövekednének, és így inkább az egyéb harmadik országokból származó, vinil-acetát alapú termékek importja részesülne előnyben, emlékeztetni szeretnénk arra, hogy a vámok célja nem az, hogy megakadályozzák a behozatalt, és nem is olyan mértékűek, hogy a felhasználók ne tudnák az USA-ban beszerezni a nyersanyagokat. A dömpingellenes vámok célja, hogy az érintett termék vonatkozásában helyreálljanak az uniós piacon az egyenlő versenyfeltételek. A fenti érvek, valamint azon megfontolás alapján, miszerint a felhasználók vinil-acetát-fogyasztásának csak egyharmada származik az USA-ból, az állítást elutasítjuk.
(130)
Mindemellett azt is ki kell emelni, hogy számos felhasználó szerint - tekintettel a vinil-acetát-beszerzési források szűkösségére - prioritásként kellene kezelni azt a kérdést, hogy az uniós eredetű vinil-acetátból megfelelő készlet álljon rendelkezésre. Hadd emlékeztessünk e tekintetben arra, hogy a vizsgálat kimutatta: rendelkezések hiányában az uniós gazdasági ágazat valószínűleg nem tudná többé a szabad piacot vinil-acetáttal ellátni. Így tehát a rendelkezések elrendelése az ellátás sokrétűsége miatt is az uniós felhasználók érdekében állna.
(131)
Mindezek alapján tehát ideiglenes megállapítjuk, hogy az intézkedések csak korlátozott mértékben érintenék hátrányosan a felhasználókat.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(132)
Tekintettel a fenti érvekre ideiglenesen megállapítjuk, hogy az uniós érdekre vonatkozó információk alapján nem lehet egyértelműen kijelenteni, hogy az USA-ból származó vinil-acetát behozatalára elrendelt ideiglenes intézkedések ne szolgálnák az EU érdekeit.
G. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(133)
Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak érdekében, hogy a dömpingelt behozatal ne okozzon további károkat az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(134)
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vettük a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(135)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe vettük, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeiket fedezni tudják, és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet a gazdasági ágazat ebben a szektorban a szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből elérne.
(136)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet ezért a dömpingelt behozatal átlagárának és az uniós gazdasági ágazat irányárának összehasonlításával állapítottuk meg. Az irányár meghatározása úgy történt, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeihez egy ideiglenesen 9,9 %-os szinten megállapított irányhaszonkulcsot adtunk hozzá. E számot a vinil-acetát-szektorhoz hasonló ágazatban tevékenykedő petrokémiai vállalatok 2007-2009 közötti átlagos (EBITDA - kamatfizetés, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény/értékesítések formájában mért) forgalmán alapuló nyereségességét figyelembe véve határoztuk meg.
(137)
Az így kapott ár-alákínálási különbözetek a 30 %-ot is meghaladják.
2. Ideiglenes intézkedések
(138)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint az érintett országból származó behozatalra a kisebb vámtétel szabályával összhangban a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve kell ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket bevezetni. A vámtételt jelen esetben tehát a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén kell meghatározni.
(139)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapítottuk meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „minden más vállalatra”, az egész országban alkalmazandó vámmal) kizárólagosan az Amerikai Egyesült Államokból származó és a megnevezett vállalatok, azaz az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(140)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben - a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően - a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.
(141)
A fentiek alapján a következő ideiglenes dömpingellenes vámtételeket javasoljuk (CIF uniós határparitáson):
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vámtételek
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Minden más vállalat
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(142)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és a végleges megállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg a 2915 32 00 KN-kód alá tartozó vinil-acetát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
2. Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Minden más vállalat
13,8 %
B999
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 16-án.