RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1008/2011
af 10. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvidet til at omfatte importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1174/2005 (2) en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 7,6 % og 46,7 %.
(2)
Efter en interimsundersøgelse af varedækningen på eget initiativ præciserede Rådet ved forordning (EF) nr. 684/2008 (3) den oprindelige undersøgelses varedækning.
(3)
Det fremgik af en undersøgelse på eget initiativ vedrørende omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, at Rådet ved forordning (EF) nr. 499/2009 (4) udvidede den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1174/2005, til håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 21. april 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af to EU-producenter: BT Products AB og Lifter S.r.l. (»ansøgerne«), som tegner sig for en væsentlig del - i dette tilfælde næsten 100 % - af produktionen i Unionen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 20. juli 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010 (»den fornyede undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgere, eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra to grupper af EU-producenter, som udgør ansøgerne. Ingen af de kendte eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina (»Kina«) samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører eller brugere afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
EU-producenter
-
Lifter SRL, Casole d'Elsa, Italien
-
BT Products AB, Mjölby, Sverige.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse og præciseret af interimsundersøgelsen af varedækningen, nemlig håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
(14)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(16)
Der blev ved indledningen rettet henvendelse til 19 kendte kinesiske eksporterende producenter. Kun én virksomhed, Crown Equipment (Suzhou), henvendte sig indledningsvis og indvilligede i at indgå i en stikprøve, men ophørte imidlertid efterfølgende med at samarbejde. Der var derfor ingen af de eksporterende producenter i Kina, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende fortsat eller fornyet dumping skulle baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især oplysninger, som ansøgerne har afgivet, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat-data samt Kinas officielle eksportstatistik.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(17)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(18)
I den oprindelige undersøgelse blev Canada anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Da produktionen i Canada er indstillet, blev Brasilien overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Ingen af de kendte eksporterende producenter i Brasilien ønskede dog at samarbejde. Alternativt blev 27 indiske producenter og to taiwanesiske producenter anmodet om at samarbejde, men ingen viste samarbejdsvilje. De interesserede parter havde ikke stillet nogen andre forslag til et referenceland.
(19)
En ikke-samarbejdsvillig eksportør påstod, at Kommissionen ikke havde godtgjort, at det ikke var muligt at anvende oplysninger fra referencelandet i det aktuelle tilfælde. De forslag, som virksomheden fremsatte, er blevet undersøgt. I nogle tilfælde viste virksomheder, der var foreslået af den ikke-samarbejdsvillige eksportør, sig ikke at være producent af den pågældende vare. Virksomheden foreslog også, at Vietnam kunne have været anvendt som referenceland: Vietnam kunne imidlertid ikke være kommet i betragtning, fordi det ikke anses for at være et land med markedsøkonomi. Som forklaret i betragtning 17 og 18 ovenfor kontaktede Kommissionen en lang række virksomheder i tre potentielle referencelande: Brasilien, Indien og Taiwan. Til trods for disse bestræbelser blev der ikke indgået noget samarbejde. I lyset af det manglende samarbejde med et referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Påstanden måtte derfor afvises.
2.2. Normal værdi
(20)
I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra et referenceland i den nærværende fornyede undersøgelse blev den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi. Den samme metode blev anvendt for både den virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og for de virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
2.3. Eksportpris
(21)
Set i lyset af den kendsgerning, at der ikke blev indgået noget samarbejde med de kinesiske eksporterende producenter, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Der blev indhentet oplysninger fra forskellige kilder i forbindelse med fastsættelsen af eksportprisen: Eurostat-data, tilbud fra kinesiske eksporterende producenter som afgivet af ansøgerne og eksportfakturaer indhentet fra medlemsstaternes toldmyndigheder.
2.4. Sammenligning
(22)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som berører prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering af eksportprisen for omkostninger til søtransport og indenlandsk transport i eksportlandet samt forsikringsomkostninger.
2.5. Dumpingmargen
(23)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. Denne sammenligning viste en betydelig dumping i NUP på mellem 97 % og 224 %. Den væsentlige forskel i dumpingmargener skyldes de forskellige oplysninger, der anvendes til fastsættelse af eksportprisen.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(24)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgerne, Eurostat-data samt Kinas officielle eksportstatistik.
(25)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: Udviklingen i importen fra Kina, eksportørernes uudnyttede kapacitet og EU-markedets attraktivitet, priserne på det kinesiske hjemmemarked og eksportpriserne til tredjelande.
3.1. Udviklingen i importen fra Kina
(26)
De kinesiske eksporterende producenter fortsatte med at levere betydelige mængder af håndbetjente palletrucks til EU-markedet efter foranstaltningernes ikrafttræden i 2005. Importmængden fra Kina til Unionen i NUP, næsten 400 000 enheder, hvilket svarer til 99 % af Unionens samlede import, lå væsentligt over de niveauer, der blev konstateret før indførelsen af foranstaltningerne (fra 118 000 enheder i 2000 til 280 000 enheder i den oprindelige undersøgelsesperiode).
3.2. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(27)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktion og kapacitet i Kina, blev analysen foretaget på grundlag af oplysninger fra ansøgerne, jf. grundforordningens artikel 18. Markedsoplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, som ikke er blevet anfægtet af de interesserede parter, peger på en enorm kapacitet i Kina. Allerede i 2008 og 2009 lå produktionen med henholdsvis 1,5 mio. enheder og 800 000 enheder på et niveau, der var mere end dobbelt så højt som niveauet for det samlede EU-marked. Dertil kommer, at det kun var en begrænset del af den kinesiske produktion (14 % i 2008 og 23 % i 2009), der blev solgt på det kinesiske hjemmemarked.
(28)
Produktionsniveauerne peger klart i retning af, at der uden foranstaltninger vil kunne rettes betydelige yderligere mængder af kinesiske håndbetjente palletrucks mod EU-markedet.
3.3. EU-markedets attraktivitet, priserne på det kinesiske hjemmemarked og eksportpriserne til tredjelande
(29)
EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter med hensyn til priser. De kinesiske varer er blevet importeret til priser, der var ca. en tredjedel af EU-erhvervsgrenens priser i forhold til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen.
(30)
På grundlag af Kinas eksportstatistik blev det konstateret, at Unionen i NUP var destination for 40 % af den samlede kinesiske eksport af håndbetjente palletrucks. USA er det næststørste eksportmarked for kinesiske håndbetjente palletrucks med 20 % af den samlede kinesiske eksport, mens de resterende mængder er fordelt på forskellige destinationer.
(31)
Kinesiske eksportpriser til Unionen er generelt i overensstemmelse med de kinesiske eksportpriser til alle tredjelande undtagen USA. Det kan imidlertid konkluderes, at som minimum ville en del af den kinesiske eksport til andre tredjelande end Unionen eller USA (40 % af den samlede kinesiske eksport) potentielt kunne rettes mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. En sådan udvikling er sandsynlig, ikke kun på grund af, at højere priser kan opnås ved fravær af foranstaltninger, men især på grund af fragmenteringen af denne tredjelandeeksport. I betragtning af EU-markedets vigtighed og de allerede etablerede salgskanaler ville det være lettere at håndtere én eksportdestination i stedet for forskellige lande.
(32)
De kinesiske eksportpriser til Unionen er betydeligt højere end kinesiske eksportpriser til USA (17 % dyrere i løbet af NUP). I lyset af de kinesiske eksportørers manglende samarbejdsvilje kan det ikke fastslås, i hvilket omfang prisforskellen kan forklares med forskelle i produktmikset. På baggrund af de tilgængelige eksportdata kan det dog ikke udelukkes, at håndbetjente palletrucks, som i øjeblikket eksporteres til USA til lavere priser, (delvist) ville blive rettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. En sådan udvikling vil kunne forklares ud fra de årsager, der nævnes i betragtning 31 ovenfor.
(33)
Prissammenligningerne viser, at Unionen stadig er en yderst attraktiv destination for de kinesiske eksporterende producenter, som efter al sandsynlighed vil fortsætte med at eksportere store mængder af håndbetjente palletrucks til lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på markederne i Unionen og i en række tredjelande samt den uudnyttede kapacitet i Kina, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(35)
Samme vare fremstilles i Unionen af de to virksomhedskoncerner, som udgør ansøgerne, samt af en tredje EU-producent af håndbetjente palletrucks. Disse virksomheder tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-erhvervsgrenen
(36)
Da disse producenter tegner sig for Unionens samlede produktion af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, anses de således for at udgøre EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, samt artikel 5, stk. 4, og i det følgende benævnes de »EU-erhvervsgrenen«.
(37)
En ikke-samarbejdsvillig eksportør påstod, at Kommissionen havde benyttet en unøjagtig definition af EU-erhvervsgrenen, fordi den havde medtaget en ikke-samarbejdsvillig EU-producent i definitionen af EU-erhvervsgrenen og i sin skadesanalyse. De hævdede, at dette var en overtrædelse af grundforordningens artikel 5, stk. 4. I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, omfatter EU-erhvervsgrenen imidlertid EU-producenter af den samme vare som helhed. Den ikke-samarbejdsvillige producent er således en del af EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningen. Som forklaret i betragtning 42 er oplysninger vedrørende den ikke-samarbejdsvillige EU-producent kun medtaget med hensyn til analysen af salgsmængderne til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og EU-erhvervsgrenens markedsandele. Det bemærkes endvidere, at selv om den ikke-samarbejdsvillige EU-producent ikke var medtaget i analysen, ville resultaterne af undersøgelsen forblive uændrede.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(38)
Da der ikke var nogen kinesiske eksporterende producenter, som viste samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Den Europæiske Union med oprindelse i Kina (»det pågældende land«) baseret på tal fra Eurostat.
2. Forbrug på EU-markedet
(39)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(40)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 40 %, og den største del af faldet fandt sted mellem 2008 og 2009.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (enheder)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeks (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
(41)
Importmængden med oprindelse i Kina er faldet med 37 % i løbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 387 907 enheder i NUP. Men til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen i Unionen steg den kinesiske imports markedsandel i løbet af den betragtede periode, eftersom den kinesiske import ikke faldt med den samme rate som forbruget i Unionen. Markedsandelen for importen fra det pågældende land faldt derfor betydeligt mellem 2007 og NUP, hvor den nåede et niveau på ca. 83 %. Gennemsnitsprisen for den kinesiske import ændrede sig lidt i løbet af den betragtede periode.
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land
(enheder) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeks (2007 = 100)
100
85
49
63
Markedsandel for importen fra det pågældende land (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR pr. enhed) (7)
96
92
100
97
Indeks (2007 = 100)
100
96
104
101
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Af fortrolighedshensyn (kun to producenter - ansøgerne - samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse) vises kun indekstal nedenfor. Hvad angår den samlede EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder samt EU-erhvervsgrenens markedsandel vist i tabel 6 og 7 nedenfor og med henblik på at være i overensstemmelse med tabel 1 og 2 ovenfor (forbrug og kinesisk markedsandel), er dataene baseret på alle tre EU-producenter, dvs. inklusive de to ansøgergrupper og den tredje producent, der ikke samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse (tal for salgsmængde for sidstnævnte er baseret på de oplysninger, der er indsendt af ansøgerne).
4.1. Produktion
(43)
I NUP faldt produktionen med 35 % sammenlignet med 2007.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(44)
Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2007 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2007, førte faldet i produktionen mellem 2007 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 20 procentpoint mellem 2007 og NUP, hvor kapacitetsudnyttelsen lå på et meget lavt niveau.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Lagerbeholdninger
(45)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg med 56 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Salgsmængde
(46)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 50 % i den betragtede periode med det største fald mellem 2008 og 2009.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Markedsandel
(47)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra et allerede lavt niveau i 2007 med yderligere 16 % mellem 2007 og NUP. To af de fire EU-producenter fra den oprindelige undersøgelse er stoppet med at fremstille håndbetjente palletrucks. Begge hændelser kan anses for at stamme fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på det europæiske marked, og dette pres kunne mærkes endnu mere af EU-erhvervsgrenen i en situation med stærkt faldende forbrug.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Indeks (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Vækst
(48)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 40 %. EU-erhvervsgrenen mistede 3,2 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 5 procentpoint.
4.7. Beskæftigelse
(49)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 17 % mellem 2007 og NUP. Dette viser EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionen i en situation med stærkt faldende efterspørgsel.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
Indeks (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Produktivitet
(50)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 22 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (enheder pr. ansat)
Indeks (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(51)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser er steget lidt med 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR pr. enhed)
Indeks (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Lønninger
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 29 %. Dette viser også EU-erhvervsgrenens vellykkede bestræbelser på at holde omkostningerne nede på trods af problemerne, som er forårsaget af den drastiske reduktion i produktionsmængden.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Investeringer
(53)
Mellem 2007 og NUP faldt den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen markant med 91 %.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Rentabilitet og investeringsafkast
(54)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt væsentligt med 66 % mellem 2007 og NUP.
(55)
Investeringsafkastet faldt også betydeligt med 57 % i den betragtede periode.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
Indeks (2007 = 100)
100
68
-2
34
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
Indeks (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Likviditet og evne til at rejse kapital
(56)
Nettolikviditeten fra driften rapporteres i tabel 14 nedenfor. Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(57)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.15. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(58)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation er forblevet udsat i væsentlig grad til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2005 på grund af den overvældende tilstedeværelse af kinesiske varer til lave priser på EU-markedet. Denne allerede vanskelige situation er blevet til et tydeligt udtryk for forvoldt skade i løbet af 2009 og NUP, hvor et væsentligt fald i forbruget i Unionen har fremhævet det fuldstændige omfang af det negative pres fra den kinesiske dumpingimport. I løbet af denne periode har EU-erhvervsgrenen faktisk set et større fald i sin produktion og salgsmængde end i forbruget i Unionen og har derfor oplevet et væsentligt yderligere tab af markedsandele. Markedsandelen for den kinesiske import steg yderligere i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og kinesiske varer er blevet importeret til priser, der er væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP faldt fortjenesten yderligere for EU-erhvervsgrenen. Derfor var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at overvinde virkningerne af dumping, og erhvervsgrenens situation er forværret yderligere i NUP.
4.16. Konklusioner
(59)
Mellem 2007 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: rentabiliteten faldt med 4,9 procentpoint, produktions- og salgsmængderne faldt med hhv. 35 % og 50 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 35 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen. Selv om en del af disse negative udviklinger kan forklares ved det kraftige fald i forbruget, som faldt med 40 % i den betragtede periode, er det yderligere fald EU-erhvervsgrenens markedsandel (faldt med 4 procentpoint mellem 2007 og NUP) og den konstante stigning i markedsandelen for import fra Kina et tydeligt tegn på det øgede pres, der er et resultat af den kinesiske dumpingimport. I betragtning af det kvasimonopol, der allerede er opnået af den kinesiske import på EU-markedet, kan enhver yderligere stigning i kinesisk import, også som følge af deres betydeligt lavere priser, reducere EU-erhvervsgrenens niveau af produktionsudnyttelse til under det minimum, der er nødvendigt til at sikre bæredygtigheden. I den forbindelse skal det erindres, at to EU-producenter har været nødt til at forlade branchen med håndbetjente palletrucks i løbet af den betragtede periode som allerede nævnt i betragtning 47 ovenfor.
(60)
I sine kommentarer til fremlæggelsen hævdede en eksporterende producent fra Kina, at visse indikatorer, herunder produktion, salgsmængde, rentabilitet, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse faktisk ikke viser nogen negativ udvikling for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden har dog kun set på udviklingen mellem 2009 og NUP, mens det med henblik på vurdering af skade er nødvendigt at vurdere den samlede udvikling i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode, dvs. mellem 2007 og NUP. Som forklaret ovenfor (se betragtning 43 til 49) udviklede alle skadesindikatorer, der blev nævnt af den kinesiske eksportør, sig i en negativ retning i den betragtede periode.
(61)
Derudover hævdede den samme eksportør, at Kommissionen ikke skelnede mellem den skadesvoldende virkning af dumpingimporten og andre virkninger, især efterspørgselsnedgangen som et resultat af den økonomiske krise. Selv om det er rigtigt, at forbruget i EU faldt med 40 % i den betragtede periode, lykkedes det dog samtidigt for de kinesiske eksportører at skaffe markedsandele i betydelig grad på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Som forklaret i betragtning 58 ovenfor skal det desuden erindres, at indvirkningen af dumpingimporten faktisk var mere skadelig i perioden med svag efterspørgsel.
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen har lidt betydelig skade i NUP til trods for antidumpingforanstaltningerne.
5. Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Indvirkningen af dumpingimporten
(62)
Til trods for et fald i forbruget i Den Europæiske Union i den betragtede periode faldt importmængden fra det pågældende land ikke med samme hastighed, og dette resulterede derved i, at markedsandelen for den kinesiske import øgedes yderligere. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev der beregnet prisunderbud på baggrund af de bedste foreliggende faktiske oplysninger, som omfattede forskellige informationskilder, dvs. Eurostat-data, tilbud fra eksporterende producenter i Kina, som blev indsendt af ansøgerne, og eksportfakturaer, der blev indsamlet fra medlemslandenes toldmyndigheder. Importen fra det pågældende land blev anset for tydeligt at underbyde EU-erhvervsgrenens priser med mellem 43 % og 78 %, afhængigt af den anvendte informationskilde.
5.2. Import fra andre lande
(63)
Importen fra andre lande ligger på et meget lavt niveau og faldt yderligere med 79 % mellem 2007 og NUP. Markedsandelen for import fra andre lande faldt også i NUP. Af fortrolighedshensyn (to producenter udgør EU-erhvervsgrenen) vises kun indekstal nedenfor.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
60
6
21
Markedsandel for importen fra andre lande
Indeks (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Konklusion
(64)
Som vist under betragtning 41 er importen fra det pågældende land steget med hensyn til markedsandel i den betragtede periode, og dette til trods for et betydeligt fald i forbruget i Unionen. Dette har øget markedsandelen for den kinesiske import til 83 % af forbruget i Unionen i NUP. Det øgede pres med hensyn til mængde er blevet sammenkoblet med betydeligt lave kinesiske importpriser til Unionen, hvilket har underbudt EU-erhvervsgrenens priser væsentligt til trods for en generelt faldende efterspørgsel. Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimport fra Kina og den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i NUP.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(65)
Som allerede vist har indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade.
2. Sandsynlig udvikling af den kinesiske import, hvis foranstaltningerne ophæves
(66)
Som nævnt i betragtning 27 ovenfor er der en stor tilgængelig produktionskapacitet i Kina. I 2008 og 2009 lå produktionen med henholdsvis 1,5 mio. enheder og 800 000 enheder på et niveau, der allerede var mere end dobbelt så højt som niveauet for det samlede EU-marked. Desuden var det kun en begrænset del af den kinesiske produktion (14 % i 2008 og 23 % i 2009), der blev solgt på det kinesiske hjemmemarked. Hvis der ikke foreligger foranstaltninger, vil der derfor kunne rettes betydelige yderligere mængder af kinesiske håndbetjente palletrucks mod EU-markedet.
(67)
Som nævnt ovenfor i betragtning 31 er de kinesiske eksportpriser til Unionen generelt i overensstemmelse med de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til alle tredjelande. Det kan dog konkluderes, at mindst en del af den kinesiske eksport til andre tredjelande end EU eller USA (40 % af den samlede kinesiske eksport) potentielt kan rettes mod Unionen igen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. En sådan udvikling er sandsynlig, ikke kun på grund af, at højere priser kan opnås ved fravær af foranstaltninger, men især på grund af fragmenteringen af denne tredjelandeeksport. I betragtning af EU-markedets vigtighed og de allerede etablerede salgskanaler vil det være lettere at håndtere én eksportdestination i stedet for mange forskellige lande.
3. Konklusion
(68)
Ud fra de resultater, som nævnes i betragtning 66 og 67 ovenfor, konkluderes det, at der er en sandsynlighed for, at den betydelige skade, som blev konstateret i NUP, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Dette vil sandsynligvis medføre en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation, hvilket endda kan bringe dens eksistens i fare på mellemlang sigt.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(69)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(70)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(71)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(72)
EU-erhvervsgrenen har konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det betragtede land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. To af de fire oprindelige EU-producenter har standset produktionen af den undersøgte vare. Derudover har EU-erhvervsgrenen lidt betydelig skade i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3. Importørernes og brugernes interesser
(73)
Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde. Det skal erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen hovedsagligt fra Kina. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. Det skal desuden erindres, at de samarbejdende brugere i den oprindelige undersøgelse forblev neutrale med hensyn til indførelsen af foranstaltninger, og det blev konkluderet, at håndholdte palletrucks var mindre vigtige i deres forretning. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte i løbet af denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i unionen. Uden disse foranstaltninger kan den kinesiske dumpingimport faktisk monopolisere EU-markedet for håndholdte palletrucks.
4. Konklusion
(74)
I betragtning af ovennævnte kan det ikke konkluderes i tydelig grad, at opretholdelsen af de aktuelle antidumpingforanstaltninger ikke ville være i strid med Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(75)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(76)
I sine bemærkninger til fremlæggelsen fremhævede EU-erhvervsgrenen, at niveauet af dumping og underbud, som blev fundet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, er meget højere end i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og at der var et øget pres fra kinesisk dumpingimport. EU-erhvervsgrenen har derfor anført, at Kommissionen også bør overveje at genvurdere niveauet for antidumpingtold. I betragtning af disse bemærkninger og også i betragtning af resultaterne fra denne undersøgelse, overvejes muligheden for at åbne en fuldstændig interimsundersøgelse, der er begrænset til dumping.
(77)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.
(78)
Det skal erindres, at de foranstaltninger, der er genstand for denne undersøgelse, blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 499/2009 til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Thailand, uanset om den har oprindelse i Thailand eller ej. Der fremkom ingen nye elementer i den henseende i forbindelse med denne undersøgelse. Den endelige antidumpingtold på 46,7 % for »alle andre virksomheder« og over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør derfor udvides til at omfatte import af den samme vare afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
(79)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(80)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, der aktuelt angives under KN-kode ex 8427 90 00 (Taric-kode 8427900011 og 8427900019) og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8431200011 og 8431200019), med oprindelse i Folkerepublikken Kina. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Toldsats
(%)
Taric-tillægs-kode
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina
7,6
A603
Alle andre virksomheder
46,7
A999
3. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der er omhandlet i stk. 2, udvides hermed til importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, som defineret yderligere i stk. 1, der aktuelt angives under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8427900011 og 8431200011), og afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 10. oktober 2011.
A TANÁCS 1008/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. október 10.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó, a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések formája egy 7,6-46,7 % között ingadozó értékvám volt.
(2)
Egy hivatalból indított, a termékkörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.
(3)
Egy hivatalból indított, a dömpingellenes intézkedések kijátszását ellenőrző vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelettel „minden más vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 21-én kérelem érkezett, amely az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának a megindítására irányult. A kérelmet két uniós gyártó nyújtotta be - a BT Products AB és a Lifter S.r.l. - (a továbbiakban: a kérelmezők), amelyek a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós gyártásának nagy részét, ebben az esetben szinte az egészét képviselik.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. július 20-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Vizsgálati időszak
(7)
A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőket, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(9)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
(10)
A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, az említett felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint a felülvizsgálatok megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be a Bizottsághoz a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Egyetlen független importőr sem jelezte azonban együttműködési szándékát, ezért nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérelmezőktől, vagyis a két uniós gyártócsoporttól érkeztek válaszok. A Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: Kína) egyetlen ismert exportáló gyártója sem működött együtt a felülvizsgálatban. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során egyetlen más importőr vagy felhasználó sem szolgáltatott információt a Bizottságnak, illetve nem jelentkezett a Bizottságnál.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. Az alábbi érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
Uniós gyártók
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Olaszország,
-
BT Products AB, Mjölby, Svédország.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
13.
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a Kínából származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan megfelelő magasságba lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(15)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(16)
19 ismert kínai exportáló gyártóhoz érkezett megkeresés a Bizottságtól az eljárás megindításakor. Csupán egyetlen vállalat, a Crown Equipment (Suzhou) jelentkezett és egyezett bele a mintába való felvételébe, később azonban visszavonta együttműködését. Következésképpen egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmezők által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat, az Eurostat-adatokat és a hivatalos kínai exportstatisztikákat.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, beleértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot.
(18)
Az eredeti vizsgálatban Kanadát mint analóg országot vették alapul a rendes érték megállapításához. Mivel Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben. Egyetlen ismert brazil exportáló gyártó sem volt azonban hajlandó együttműködni. Alternatívaként a Bizottság 27 indiai gyártót és 2 tajvani gyártót kért fel együttműködésre, de ezek sem voltak készek együttműködni. Az érdekelt felek nem tettek javaslatot analóg országra.
(19)
Az egyik együtt nem működő gyártó szerint a Bizottság nem bizonyította be, hogy jelen esetben lehetetlen volt valamely analóg ország adatainak használata. A vállalat javaslatait a Bizottság leellenőrizte. Néhány esetben az együtt nem működő gyártó által javasolt vállalatokról kiderült, hogy nem gyártják az érintett terméket. A vállalat Vietnamot is javasolta analóg országként, Vietnamról azonban kiderült, hogy nem jöhet számításba, ugyanis nem tekinthető piacgazdasági berendezkedésű országnak. Amint a fenti (17) és (18) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság három potenciális analóg országban - Brazília, India, Tajvan - számos vállalattal kapcsolatba lépett. A kapcsolatfelvételt azonban nem követte együttműködés. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket analóg országgal folytatott együttműködés hiányában a hasonló termékért az Európai Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján kell megállapítani, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy egy ésszerűen elfogadható haszonkulcsot is magában foglaljon. Ezért a fenti állítást el kellett utasítani.
2.2. Rendes érték
(20)
Mivel e felülvizsgálat során nem volt analóg országból érkező együttműködés, a rendes érték meghatározásának alapjául az Unióban a hasonló termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár szolgált, amelyet szükség esetén kiigazítottak az ésszerű nyereségkülönbözet figyelembevétele céljából. Azonos módszert alkalmaztak az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat és az eredeti vizsgálat során abban nem részesült vállalatok esetében.
2.3. Exportár
(21)
Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Az exportár meghatározásához különböző adatforrásokat használtak fel: Eurostat-adatokat, a kínai exportáló gyártók kérelmezők által bemutatott ajánlatait, valamint a tagállamok vámhatóságaitól összegyűjtött exportszámlákat.
2.4. Összehasonlítás
(22)
A súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlaggal - gyártelepi paritáson - számított exportárral, a kereskedelem azonos szintjét figyelembe véve. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően és a tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az exportáló országban az óceáni és belföldi szállítmány, valamint a biztosítás tekintetében.
2.5. Dömpingkülönbözet
(23)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy jelentős, 97-224 % között ingadozó volt a dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban. A dömpingkülönbözetet illetően a jelentős eltérés oka az, hogy egymástól eltérő adatokat használtak az exportár meghatározására.
3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
(24)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő bekövetkeztének elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmezők által szolgáltatott adatokra, Eurostat-adatokra, valamint a hivatalos kínai exportstatisztikákra támaszkodnak.
(25)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező behozatal alakulása, az exportőrök szabad kapacitása, az uniós piac vonzereje, a kínai belföldi árak és a harmadik országok esetében alkalmazott exportárak.
3.1. A Kínából származó import alakulása
(26)
A kínai exportáló gyártók az intézkedések 2005. évi elrendelése után továbbra is jelentős mennyiségű kézi emelőkocsit szállítottak az uniós piacra. A felülvizsgálati időszakban a Kínából az Unióba irányuló behozatalok volumene - közel 400 000 egység, ami a teljes uniós import 99 %-ának felel meg - jelentősen meghaladta az intézkedések elrendelése előtti szintet (mely a 2000. évi 118 000 egység és az eredeti vizsgálati időszak alatti 280 000 egység között mozgott).
3.2. Az exportőrök szabad kapacitása
(27)
A kínai gyártásra és kapacitásra vonatkozó egyéb információforrások hiányában az elemzést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően végezték, a kérelmezők által benyújtott információk alapján. A felülvizsgálati kérelemben szereplő, a piacra vonatkozó információk - amelyeket nem vontak kétségbe az érdekeltek - rámutattak, hogy Kína jelentős kapacitásokkal rendelkezik. Már a 2008-as és 2009-es gyártási szint - 1,5 millió egység, illetve 800 000 egység - is több mint kétszerese volt a teljes uniós piac nagyságának. Ezenkívül a kínai gyártásnak csupán kis részét (2008-ban 14 %-át, 2009-ben pedig 23 %-át) értékesítették a kínai belföldi piacon.
(28)
A gyártás szintje alapján egyértelműen az a következtetés vonható le, hogy intézkedések hiányában a kínai kézi emelőkocsik további jelentős mennyiségei érkezhetnek az uniós piacra.
3.3. Az uniós piac vonzereje, a kínai belföldi árak és a harmadik országok esetében alkalmazott exportárak
(29)
Az uniós piac az árakat illetően továbbra is vonzó marad a kínai exportáló gyártók számára. A Kínából az Unióba érkező importnál az árszint kb. egyharmada az uniós gazdasági ágazat által a független uniós vevők esetében alkalmazott áraknak.
(30)
A kínai exportstatisztikák alapján megállapították, hogy a felülvizsgálati időszakban a kézi emelőkocsik összes kínai exportjának 40 %-a az Unióba irányult. A kínai kézi emelőkocsik második legnagyobb exportpiaca az USA volt, az összes kínai export 20 %-át ez tette ki, míg a fennmaradó hányad különböző rendeltetési helyek között oszlott meg.
(31)
Az EU esetében alkalmazott kínai exportárak általánosságban megfeleltek az összes harmadik ország - kivéve az USA-t - esetében alkalmazott átlagos kínai exportáraknak. Megállapítható azonban, hogy az EU-n kívüli harmadik országokba vagy az USA-ba irányuló kínai export legalább egy része (az összes kínai export 40 %-a) az intézkedések hatályvesztése esetén potenciálisan újra az EU-ba irányítható. Ez nem csupán amiatt következhet be, hogy intézkedések hiányában magasabb árak érhetők el, hanem az említett harmadik országokba irányuló export fragmentáltsága miatt is. Tekintettel az uniós piac fontosságára és a már kialakult értékesítési csatornákra, egyszerűbb volna, ha különböző országok helyett egyetlen export rendeltetési hely lenne.
(32)
Az EU esetében alkalmazott kínai exportárak jelentősen meghaladják az USA esetében alkalmazottakat (ez utóbbiak a felülvizsgálati időszakban 17 %-kal emelkedtek). Mivel a kínai exportőrök nem működtek együtt, nem határozható meg, hogy milyen mértékben tudható be ez az árkülönbség a termékösszetételben mutatkozó különbségeknek. A rendelkezésre álló exportadatok alapján azonban nem zárható ki, hogy a jelenleg alacsony árakon az USA-ba exportált kézi emelőkocsikat az intézkedések hatályvesztése esetén (részben) az uniós piacra irányítják át. Ennek bekövetkeztét a fenti (31) preambulumbekezdésben említettekkel lehetne magyarázni.
(33)
Az árak fentiekben említett összehasonlításai azt mutatják, hogy az EU továbbra is rendkívül vonzó rendeltetési hely marad a kínai exportáló gyártók számára, amelyek nagy valószínűséggel továbbra is jelentős mennyiségben és alacsony árakon exportálnák a kézi emelőkocsikat.
3.4. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(34)
A fenti elemzés rámutat, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jutott el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszintjeinek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
1. Az uniós gyártás
(35)
Az Unión belül a hasonló terméket a két vállalatcsoport - vagyis a kérelmezők - és a kézi emelőkocsik egy harmadik uniós gyártója állítja elő. E vállalatok termelése teszi ki a hasonló termék teljes uniós gyártását az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(36)
Mivel ezek a gyártók képviselik a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós gyártását, úgy tekinthető, hogy ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében, ezért elnevezésük a továbbiakban: „uniós gazdasági ágazat”.
(37)
Az egyik együtt nem működő exportőr állítása szerint a Bizottság nem definiálta pontosan az uniós gazdasági ágazat fogalmát, mert mind a fogalmat, mind a kárelemzést az egyik együtt nem működő uniós gyártóra is kiterjesztette, ami állítólag sérti az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdését. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében azonban az uniós gazdasági ágazat alatt a hasonló termék gyártóinak összességét kell érteni. Így tehát az alaprendelet szerint az együtt nem működő gyártó is az uniós gazdasági ágazat részét alkotja. Amint a (42) preambulumbekezdés kifejti, az együtt nem működő uniós gyártóra vonatkozó adatokat csak az értékesített mennyiségek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének elemzése tekintetében vettük figyelembe. Megjegyzendő továbbá, hogy a vizsgálat során tett megállapításokon az sem változtatna, ha az együtt nem működő uniós gyártót kizárnánk az elemezésből.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(38)
Mivel az érintett termék egyetlen kínai exportáló gyártója sem működött együtt ebben a vizsgálatban, a Kínából (a továbbiakban: érintett ország) származó érintett termék Európai Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok Eurostat-adatokon alapulnak.
2. Felhasználás az uniós piacon
(39)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján határozták meg.
(40)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 40 %-kal csökkent; a legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között volt tapasztalható.
1. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós felhasználás (darab)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. A Kínából érkező behozatalok volumene, piaci részesedése és az importárak
(41)
A Kínából érkező import volumene a figyelembe vett időszakban 37 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 387 907 darabot. Mindazonáltal az uniós kereslet jelentős visszaesése ellenére a kínai behozatalok piaci részesedése növekedett a figyelembe vett időszakban, mivel a kínai import nem csökkent ugyanolyan mértékben, mint az uniós felhasználás. Az érintett országból származó import piaci részesedése ezért jelentősen nőtt 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is elérte a közel 83 %-os szintet. A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai kis mértékben ingadoztak.
2. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatalok volumene
(darab) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Az érintett országból származó behozatalok piaci részesedése (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/darab) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(42)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, mely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az adatok bizalmas kezelése érdekében (csupán két gyártó - a kérelmezők - működött együtt a felülvizsgálat során) az alábbiakban csak mutatók kerülnek nyilvánosságra. Ami a független vevőknek történő, összes uniós értékesítés volumenét, valamint az uniós gazdasági ágazat lenti 6. és 7. táblázatban feltüntetett piaci részesedését illeti, az 1. és 2. táblázattal való összhang érdekében (felhasználás és kínai piaci részesedés) az adatok mindhárom uniós gyártót figyelembe vették, beleértve a kérelmezők két vállalatcsoportját és a felülvizsgálat során nem együttműködő harmadik gyártót (ez utóbbi esetében az értékesítési volumenre vonatkozó számadatok a kérelmezők által benyújtott adatokon alapultak).
4.1. Termelés
(43)
A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2007-hez képest 35 %-kal csökkent.
3. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Gyártás (darab)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Kapacitás és kapacitáskihasználási arány
(44)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a termelési kapacitás változatlan maradt. Bár a kapacitáskihasználás szintje már 2007-ben is alacsony volt, a termelés 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 20 százalékponttal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is a kapacitáskihasználás szintje nagyon alacsony volt.
4. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (darab)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Készletek
(45)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 56 %-kal növekedett 2007 és a felülvizsgálati időszak között.
5. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (darab)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Értékesítési volumen
(46)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései 50 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban; a legnagyobb csökkenésre 2008 és 2009 között került sor.
6. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Független vevők számára történt uniós értékesítések volumene (darab)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Piaci részesedés
(47)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a már 2007-ben is alacsony szintről további 16 %-kal esett vissza 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az eredeti vizsgálatban érintett négy uniós gyártó közül kettő beszüntette a kézi emelőkocsik gyártását. Mindkét esemény a dömpingelt kínai behozatalok által az uniós piacra gyakorolt fokozott nyomás eredményének tekinthető, ezt a nyomást az uniós gazdasági ágazat az erősen visszaesett kereslet miatt még inkább érezte.
7. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Növekedés
(48)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 40 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 3,2 százalékponttal csökkent, miközben az érintett behozatalok piaci részesedése 5 százalékponttal nőtt.
4.7. Foglalkoztatás
(49)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 17 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a termelés racionalizálására az erősen csökkenő keresletre való tekintettel.
8. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Termelékenység
(50)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/alkalmazott/év) 22 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között.
9. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (darab/alkalmazott)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(51)
Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal növekedtek.
10. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Egységár az uniós piacon (EUR/darab)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Bérek
(52)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 29 %-kal csökkent. Ez azt is mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat arra irányuló erőfeszítései sikeresek voltak, hogy a gyártási volumen drasztikus csökkenése miatti problémák ellenére csökkentse a költségeket.
11. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség/alkalmazott (ezer EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Beruházások
(53)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások erőteljesen, 91 %-kal csökkentek.
12. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(54)
Az uniós ágazat nyereségessége 2007 és a felülvizsgálati időszak között nagy mértékben, 66 %-kal csökkent.
(55)
A beruházások megtérülése szintén jelentősen, 57 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
13. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A független vevőknek történt uniós értékesítések nettó nyeresége (a nettó értékesítések %-ában)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(56)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalmat a 14. táblázat mutatja be. Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségekbe ütközött volna a tőkebevonást illetően, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportokhoz tartozik.
14. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás (EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. A dömpingkülönbözet nagysága
(57)
A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.15. A múltbeli dömping hatásait követő fellendülés
(58)
A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen törékeny maradt az alacsony árú kínai termékeknek az uniós piacon való meghatározó jelenléte miatt. Ez a már eleve hátrányos helyzet egyértelműen kárhoz vezetett 2009 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás jelentős visszaesése kiemelte a dömpingelt kínai import által gyakorolt negatív nyomás teljes mértékét. Az említett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítési volumene nagyobb arányban csökkent, mint az uniós felhasználás, és emiatt piaci részesedése jelentősen tovább csökkent. Ugyanebben az időszakban - az intézkedések ellenére - a kínai import piaci részesedése tovább növekedett és a kínai termékeket továbbra is lényegesen az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon importálták. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyeresége tovább csökkent. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a dömping hatásai alól, sőt, helyzete tovább romlott a felülvizsgálati időszakban.
4.16. Következtetések
(59)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére számos fontos mutató negatívan alakult: a nyereségesség 4,9 százalékponttal csökkent, a termelés és az értékesítések volumene 35, illetve 50 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás 35 %-kal esett vissza, amit a foglalkoztatás csökkenése követett. Jóllehet e negatív fejlemények egy része a felhasználás erőteljes - a figyelembe vett időszakban 40 %-os - csökkenésével magyarázható, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének további (2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 százalékponttal való) visszaesése és a Kínából érkező behozatalok piaci részesedésének állandó növekedése egyértelműen jelzi a dömpingelt kínai importból eredő, növekvő nyomást. Figyelembe véve a kínai behozatalok uniós piacon elért szinte monopolhelyzetét, a kínai behozatalok további növekedése - többek között a rendkívül alacsony árak miatt - az uniós gazdasági ágazat fenntarthatóságának biztosításához szükséges minimumszint alá csökkentheti az ágazat termelési kapacitásának kihasználtságát. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy két uniós gyártó arra kényszerült, hogy beszüntesse a kézi emelőkocsik gyártását a figyelembe vett időszakban, mint azt a (47) preambulumbekezdés is említi.
(60)
A tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy bizonyos mutatók, köztük a termelés, az értékesítések volumene, a nyereségesség, a kapacitáskihasználás és a foglalkoztatás nem alakultak kedvezőtlenül az uniós gazdasági ágazat számára. A vállalat azonban csak a 2009 és a felülvizsgálati időszak közötti tendenciákat vette figyelembe, szemben a kárelemzéssel, amely az uniós gazdasági ágazat egészének alakulására kiterjed, mégpedig a figyelembe vett időszak alatt, azaz 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Amint a fentiekben kifejtettük (lásd a (43)-(49) preambulumbekezdést), a kínai exportőr által említett valamennyi kármutató negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt.
(61)
Ugyanezen exportőr azt is állította, hogy a Bizottság nem tett különbséget a dömpingelt behozatalnak és egyéb tényezőknek, különösen a gazdasági válság nyomán jelentkező kereslet-visszaesésnek tulajdonítható káros hatások között. Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszak alatt 40 %-kal csökkent, a kínai exportőrök ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat rovására jelentős piaci részesedésre tettek szert. Amint az (58) preambulumbekezdés is kifejti, a kereslet visszaesése alatt a dömpingelt behozatal még a szokásosnál is érzékenyebben érintette az uniós gazdasági ágazatot.
Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megléte ellenére az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban.
5. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(62)
A figyelembe vett időszakban az Európai Unióban tapasztalható felhasználás csökkenése ellenére az érintett országból érkező import volumene ezzel nem azonos mértékben csökkent, ami azt eredményezte, hogy a kínai behozatalok piaci részesedése tovább emelkedett. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az áralákínálást és az áron alul történő értékesítést a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tények alapján számították ki, amelyek különböző információforrásokat foglaltak magukban, pl. Eurostat-adatokat, a kínai exportáló gyártók kérelmezők által bemutatott ajánlatait, valamint a tagállamok vámhatóságaitól összegyűjtött exportszámlákat. Az érintett országból származó behozatalokról megállapították, hogy - a felhasznált információforrástól függően - 43-78 %-kal egyértelműen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnak.
5.2. Egyéb országokból származó behozatalok
(63)
Az egyéb országokból származó behozatalok aránya nagyon alacsony volt, 2007 és a felülvizsgálati időszak között pedig 79 %-kal tovább csökkent. Az egyéb országokból származó behozatalok piaci részesedése szintén csökkent a felülvizsgálati időszakban. Az adatok bizalmas kezelése érdekében (két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot) az alábbiakban csak a mutatókat hozzák nyilvánosságra.
15. táblázat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az egyéb országokból származó import volumene (darab)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Az egyéb országokból származó import piaci részesedése
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Következtetés
(64)
A (41) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint az érintett országból származó behozatalok piaci részesedése nőtt a figyelembe vett időszakban, az uniós felhasználás jelentős visszaesése ellenére. Emiatt a kínai import piaci részesedése növekedett, és elérte az uniós felhasználás 83 %-át a felülvizsgálati időszakban. Ez a kereslet általános csökkenése ellenére növelte a volumenek miatti nyomást, amihez a kínai behozatalok Unióra alkalmazott rendkívül alacsony importárai társultak; ez utóbbiak jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Emiatt megállapítható, hogy okozati összefüggés van a Kínából érkező dömpingelt behozatalok és az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban ért jelentős kár között.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(65)
A már említettek szerint a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem tette lehetővé, hogy az uniós gazdasági ágazat felépüljön az ágazatot ért kár után.
2. A kínai export várható alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén
(66)
A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint Kína számottevő termelési kapacitással rendelkezik. Már a 2008-as és 2009-es gyártási szint - 1,5 millió egység, illetve 800 000 egység - is több mint kétszerese volt a teljes uniós piac nagyságának. Ezenkívül a kínai gyártásnak csupán kis részét (2008-ban 14 %-át, 2009-ben pedig 23 %-át) értékesítették a kínai belföldi piacon. Emiatt intézkedések hiányában a kínai kézi emelőkocsik további jelentős mennyiségei irányíthatók az uniós piacra.
(67)
A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint az EU esetében alkalmazott kínai exportárak általánosságban megfelelnek az összes harmadik ország esetében alkalmazott az átlagos kínai exportáraknak. Megállapítható azonban, hogy az EU-n kívüli harmadik országokba vagy az USA-ba irányuló kínai export legalább egy része (az összes kínai export 40 %-a) az intézkedések hatályvesztése esetén potenciálisan újra az EU-ba irányítható. Ez nem csupán amiatt következhet be, hogy intézkedések hiányában magasabb árak érhetők el, hanem főleg az említett harmadik országokba irányuló export fragmentáltsága miatt. Tekintettel az uniós piac fontosságára és a már kialakult értékesítési csatornákra, egyszerűbb volna, ha különböző országok helyett egyetlen export rendeltetési hely lenne.
3. Következtetés
(68)
Tekintettel a (66) és (67) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokra, megállapítható annak valószínűsége, hogy a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett jelentős kár folytatódni fog az intézkedések hatályvesztése esetén. Ez valószínűleg az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének további romlásához fog vezetni, ami középtávon veszélyeztetheti az ágazat működését.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(69)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult.
(70)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak már hatályban, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
(71)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére egyértelműen megállapítható-e, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(72)
Az uniós gazdasági ágazat folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó import piaci részesedése jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Az eredeti négy gyártó közül kettő beszüntette a vizsgált termék gyártását. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne.
3. Az importőrök és a felhasználók érdeke
(73)
A megkeresett független importőrök és felhasználók közül egy sem jelezte együttműködési szándékát. Emlékeztetni kell az eredeti vizsgálat azon megállapítására, hogy az intézkedések elrendelése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra. Annak ellenére, hogy az intézkedések már öt éve hatályban voltak, az uniós importőrök/felhasználók továbbra is elsősorban Kínából végezték a beszerzést. Nem volt arra utaló jel, hogy nehézségekbe ütközött volna más beszerzési források felkutatása. Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban együttműködő felhasználók semlegesen reagáltak az intézkedések elrendelésére, és azt a következtetést lehetett levonni, hogy üzleti tevékenységükben csekély jelentőségűek voltak a kézi emelőkocsik. Semmi nem utalt ennek az ellenkezőjére e felülvizsgálat során. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós importőrökre/felhasználókra. Valójában intézkedések hiányában a kínai dömpingelt behozatalok monopolizálhatják a kézi emelőkocsik uniós piacát.
4. Következtetés
(74)
A fentiekre való tekintettel nem állapítható meg egyértelműen, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása nem áll az Unió érdekében.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(75)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását szándékozott javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(76)
A tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben az uniós gazdasági ágazat kiemelte, hogy a felülvizsgálat sokkal magasabb dömping- és ár-alákínálási szinteket állapított meg, mint az eredeti vizsgálat, és a kínai behozatal egyre nagyobb nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. Az uniós gazdasági ágazat ezért azt javasolta a Bizottságnak, hogy vegye azt is fontolóra, nem kellene-e a dömpingellenes vámok szintjét kiigazítani. Ezen észrevételekre, valamint e felülvizsgálatban tett megállapításokra tekintettel jelenleg vizsgálat alatt áll az a lehetőség is, hogy a dömping tekintetében teljes időközi felülvizsgálatot indítsunk.
(77)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések különböző mértékű ad valorem vámokból állnak.
(78)
Emlékeztetni kell arra, hogy a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket a 499/2009/EK rendelettel kiterjesztették a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - azonos termék behozatalára. E felülvizsgálat keretében ezzel kapcsolatban nem nyújtottak be új információkat. Emiatt a 46,7 %-os végleges dömpingellenes vámot, amely a Kínából érkező behozatalok esetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, ki kell terjeszteni a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be - azonos termék behozatalára.
(79)
Az a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok - tehát az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok - beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(80)
Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek - például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos - változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8427900019) és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8431200011 és 8431200019) KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik - azaz alváz és hidraulika - behozatalára. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám mértéke
(%)
TARIC-kiegészítőkód
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kína
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kína
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kína
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kína
7,6
A603
Minden más vállalat
46,7
A999
(3) A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be -, jelenleg az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8431200011) KN-kód alá besorolt, az (1) bekezdésben részletezett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik - azaz alváz és hidraulika - behozatalaira.
(4) Eltérő rendelkezések hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2011. október 10-én.