RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 585/2012
af 26. juni 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009, og om afslutning af udløbsundersøgelsesproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 2 og 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2320/97 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland. Ved Kommissionens afgørelse 2000/70/EF (3) blev der godtaget et tilsagn fra en eksportør i Rusland. Ved forordning (EF) nr. 348/2000 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1322/2004 (5) blev det af forsigtighedsgrunde besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for importen fra bl.a. Rusland som følge af visse EU-producenters tidligere konkurrencebegrænsende adfærd, jf. betragtning 9 i nævnte forordning.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse, som blev gennemført i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (6) de endelige foranstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000, ophævede den mulighed for fritagelse fra tolden, som artikel 2 i nævnte forordning indeholder bestemmelser om, og indførte en antidumpingtold på 38,8 % på importen fra Kroatien samt en antidumpingtold på 64,1 % på importen fra Ukraine med undtagelse af importen fra Dnepropetrovsk Tube Works (»DTW«), som var pålagt en antidumpingtold på 51,9 %.
(3)
Ved afgørelse 2005/133/EF (7) suspenderede Kommissionen delvist de endelige foranstaltninger over for Kroatien og Ukraine for en periode på ni måneder med virkning fra 18. februar 2005. Den delvise suspension blev ved Rådets forordning (EF) nr. 1866/2005 (8) forlænget med en periode på yderligere et år.
(4)
Ved forordning (EF) nr. 954/2006 (9) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine, ophævede forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, afsluttede interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland samt afsluttede interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine (»den seneste undersøgelse«).
(5)
Således er de gældende foranstaltninger indført ved forordning (EF) nr. 954/2006, dvs. 29,8 % på importen fra Kroatien, 35,8 % på importen fra Rusland, med undtagelse af Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works (27,2 %), og 25,7 % på importen fra Ukraine, med undtagelse af OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Med hensyn til CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) mindes der om, at virksomhedernes navne blev ændret i februar 2007 til henholdsvis CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Efterfølgende er CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ophørt som juridisk enhed, og alle virksomhedens rettigheder vedrørende ejendomme samt andre rettigheder og forpligtelser blev overtaget af LLC Interpipe Niko Tube, der blev oprettet i december 2007.
(7)
I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev antidumpingtolden for Interpipe-gruppen genberegnet på baggrund af dommen fra EU-Domstolen den 12. februar 2012 (11). Den i øjeblikket gældende told for denne gruppe er på 17,7 % indført ved Rådets forordning (EU) 540/2012 (12), som gennemfører denne dom afsagt af EU-Domstolen.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(8)
Den 28. juni 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne (»indledningsmeddelelsen«) (13) vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(9)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en behørigt begrundet anmodning, der blev indgivet den 29. marts 2011 af Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ansøgeren«), på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse sømløse rør. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
(10)
I forbindelse med den ovennævnte udløbsundersøgelse har Kommissionen sideløbende hermed indledt to delvise interimsundersøgelser, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Ukraine og Rusland (14). Disse delvise undersøgelser blev iværksat af henholdsvis en gruppe eksporterende producenter i Ukraine, Interpipe-gruppen, og en gruppe af eksporterende producenter i Rusland, TMK-gruppen. Begge undersøgelser er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren.
1.3. Undersøgelse
(11)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen, om indledning af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(12)
På grund af det store antal eksporterende producenter i Rusland og Ukraine og det store antal EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af proceduren og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(13)
Da kun én eksporterende producent i Rusland og kun én eksporterende producent i Ukraine indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til yderligere samarbejde med Kommissionen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland og Ukraine, men at fremsende et spørgeskema til nævnte producenter. Dernæst besluttede den eksporterende producent i Rusland, som leverede de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, ikke at samarbejde yderligere gennem en besvarelse af spørgeskemaet til eksporterende producenter i Rusland.
(14)
19 EU-producenter afgav de oplysninger, der var nødvendige i forbindelse med udtagningen af stikprøven, og erklærede sig rede til at samarbejde med Kommissionen. På baggrund af de oplysninger, der indkom fra EU-producenterne, havde Kommissionen inden indledningen udtaget en midlertidig stikprøve på fire producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen. Som følge af bemærkninger om det hensigtsmæssige i dette valg inden for fristen på 15 dage efter indledningen udskiftede Kommissionen en af de midlertidige udtagne producenter med en anden producent.
(15)
Fire importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til at samarbejde med Kommissionen. Derfor besluttede Kommissionen ikke at anvende stikprøveudtagning og sendte i stedet et spørgeskema til nævnte importører.
(16)
Således blev der sendt spørgeskemaer til de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, til fire importører og til alle eksporterende producenter, som gav sig til kende, i de pågældende tre lande.
(17)
Ingen eksporterende producenter i Rusland indsendte besvarelse af spørgeskemaer. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Rusland samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
En eksporterende producent i Ukraine indsendte en besvarelse af spørgeskemaet.
(19)
En eksporterende producent i Kroatien indsendte en spørgeskemabesvarelse.
(20)
Der blev endvidere modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter, som indgik i stikprøven, og fra tre importører og én bruger.
(21)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Tjekkiet
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed TGS UK, Aberdeen, Det Forenede Kongerige
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanien, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed Almesa, Barcelona, Spanien
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kroatien:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Eksporterende producent i Ukraine:
-
Interpipe-gruppen (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraine) og deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraine, og Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz)
d)
Importører/brugere:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italien
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italien.
(22)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(23)
Den pågældende vare er den samme som i den seneste undersøgelse, der førte til de gældende foranstaltninger, dvs. visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (15) fra International Institute of Welding, som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 og med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine (»den pågældende vare«).
(24)
Den pågældende vare har mange anvendelsesmuligheder og anvendes f.eks. som til transport af gas og væsker, til indfatning af byggegruber i bygge- og anlægssektoren, til mekaniske formål, til gasrør, kedelrør og OCTG-rør (oil and country tubular goods), som bruges ved boring og afskærmning og som ledninger i olieindustrien.
(25)
De sømløse rør, som brugerne får leveret, er meget forskellige. De kan f.eks. være galvaniserede, have gevind, leveres uden forudgående varmebehandling, have særlige ender og forskellige tværsnit og være tilskåret. Der findes ingen almindelige standardstørrelser for rørene, hvilket forklarer, hvorfor de fleste sømløse rør fremstilles efter kundernes ønsker. Sømløse rør sammenføjes normalt ved hjælp af svejsning. I visse tilfælde kan de dog sammenføjes ved hjælp af deres gevind eller bruges alene, på trods af at de kan sammensvejses. Undersøgelsen viste, at alle sømløse rør har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
2.2. Samme vare
(26)
Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne udløbsundersøgelse, at den vare, der eksporteres til Unionen fra Kroatien, Rusland og Ukraine, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kroatien, Rusland og Ukraine, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
3.1. Indledende bemærkninger
(28)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af sømløse rør af jern eller stål fra Kroatien, Rusland og Ukraine ifølge Eurostat til 42 723 ton, dvs. 2,5 % af EU-markedet.
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme metode som i den seneste undersøgelse i de tilfælde, hvor omstændighederne ikke har ændret sig, eller hvor oplysningerne var tilgængelige. I tilfælde af manglende samarbejde - som for Ruslands vedkommende - måtte der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Med hensyn til Kroatien og Ukraine blev der anvendt oplysninger fra de samarbejdsvillige virksomheder og offentligt tilgængelige oplysninger.
3.2. Dumping af importen i NUP
3.2.1. Generel metode
(30)
Den generelle metode, som er beskrevet nedenfor, blev anvendt for alle samarbejdsvillige producenter i Kroatien og Ukraine. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land. Med hensyn til Rusland og i mangel af samarbejde fra de enkelte russiske eksporterende producenter er den samlede analyse, herunder også dumpingberegningen, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
3.2.2. Normal værdi
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først for hver enkelt af de samarbejdsvillige producenter undersøgt, om deres samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen.
(32)
For hver varetype, som en eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende varetype solgt af den berørte eksporterende producent på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i NUP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(33)
Det undersøgtes også, om hjemmemarkedssalget af hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Det blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i NUP, der var fortjenstgivende, for hver eksporteret type af den pågældende vare.
(34)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(35)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i NUP.
(36)
I de tilfælde, hvor der ikke solgtes en bestemt varetype på hjemmemarkedet og hvor der for bestemte varetyper ikke solgtes tilstrækkeligt på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(37)
I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SG&A) samt fortjeneste på de faktiske oplysninger om produktion og salg i normal handel af samme vare for så vidt angår den eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, indledningen, eller på de foreliggende faktiske oplysninger.
3.2.3. Eksportpris
(38)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
3.2.4. Sammenligning
(39)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter i den samarbejdsvillige gruppe blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed.
3.2.5. Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter
(40)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt varetype ab fabrik for hver samarbejdsvillige producent.
3.3. Kroatien
(41)
I den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde den samlede import af sømløse rør af jern eller stål fra CMC Sisak, som er den eneste eksporterende producent af sømløse rør af jern eller stål i Kroatien, under 1 % af det samlede EU-forbrug.
3.3.1. Normal værdi
(42)
I undersøgelsen blev det fastslået, at mens salget af den pågældende vare på hjemmemarkedet var repræsentativt i henhold til betragtning 30 og 31, var der intet salg i normal handel. I overensstemmelse hermed blev den normale værdi for den samarbejdsvillige producent beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(43)
Følgelig blev den normale værdi beregnet ud fra produktionsomkostningerne, hvortil der blev lagt et rimeligt beløb for fortjeneste og for SG&A ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
3.3.2. Eksportpris
(44)
Den samarbejdsvillige producent eksporterede den pågældende vare direkte eller via sin forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed i Schweiz til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde i Unionen.
3.3.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den beregnede normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis.
(46)
For at sikre en rimelig sammenligning i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, nedslag og rabatter samt provisioner og kreditomkostninger.
3.3.4. Dumpingmargen
(47)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom en betydelig dumping på over 60 % i NUP.
3.4. Rusland
(48)
I NUP steg den samlede import af sømløse rør af jern eller stål fra Rusland ifølge Eurostat til 10 785 ton, dvs. til ca. 1 % af Unionens markedsandel.
3.4.1. Normal værdi
(49)
I tilfælde af manglende samarbejde fra de eksporterende producenter i Rusland måtte man som nævnt ovenfor gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger for at fastsætte, om der havde fundet dumping sted i NUP. I henhold til grundforordningens artikel 18 og i mangel af oplysninger fra spørgeskemaet blev den normale værdi beregnet ud fra data fra anmodningen om fornyet undersøgelse og ud fra de periodiske offentliggørelser fra Metal Expert vedrørende den mest almindelige grundlæggende kvalitet af varmebehandlede sømløse rør.
(50)
Med hensyn til gaspriserne i Rusland blev det bemærket, at det var nødvendigt med en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, da foranstaltningerne blev indført i den seneste undersøgelse (16). Imidlertid blev den normale værdi i den nuværende undersøgelse fastsat uden at tage hensyn til, om det var nødvendigt med en justering for så vidt angår de gasomkostninger, som de russiske eksporterende producenter har i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Dette skyldtes anvendelsen af en ikke-justeret produktionsomkostning, der allerede klart viste, at der fandt dumping sted i NUP, jf. betragtning 53. Da formålet med en udløbsundersøgelse er at undersøge, om det er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, med henblik på at afgøre, om de foranstaltninger, som finder anvendelse på nuværende tidspunkt, bør opretholdes eller ophæves, blev det som følge heraf konstateret, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om en justering i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, var berettiget i dette tilfælde.
3.4.2. Eksportpris
(51)
Den gennemsnitlige eksportpris blev beregnet ud fra cif-værdien fra Eurostat for de tilsvarende former for varmebehandlede sømløse rør.
3.4.3. Sammenligning
(52)
I mangel af kontrollerede oplysninger fra spørgeskemaet blev sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretaget ved at anvende oplysninger, som stammede fra anmodningen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.4.4. Dumpingmargen
(53)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 5, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den beregnede, gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen pr. varetype. Denne sammenligning viste en dumping på 38,4 %, hvilket er højere end den dumpingmargen på 35,8 %, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
3.5. Ukraine
(54)
Af de tre kendte eksporterende producenter i Ukraine samarbejdede kun én gruppe eksporterende producenter med Kommissionen i den nuværende undersøgelsesperiode, nemlig Interpipe-gruppen. Denne eksporterende producent tegnede sig for ca. 70 % af Ukraines samlede produktion af sømløse rør af jern og stål og for mere end 80 % af Ukraines samlede eksport til Unionen. I NUP udgjorde Ukraines eksportandel til Unionen i forhold til EU-forbruget mindre end 2 %.
3.5.1. Normal værdi
(55)
I undersøgelsen blev det fastslået, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt i henhold til betragtning 31-33. Derfor blev den normale værdi fastsat i overensstemmelse med betragtning 34-37 som ovenfor.
(56)
Med hensyn til energipriserne i Ukraine blev det bemærket, at det var nødvendigt med en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, da foranstaltningerne blev indført i den seneste undersøgelse (17). Imidlertid blev den normale værdi i den nuværende undersøgelse fastsat uden at tage hensyn til, om det var nødvendigt med en justering for så vidt angår de energiomkostninger, som de ukrainske eksporterende producenter har i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Dette skyldtes anvendelsen af en ikke-justeret produktionsomkostning, der allerede klart viste, at der fandt dumping sted i NUP, jf. betragtning 61. Da formålet med en udløbsundersøgelse er at undersøge, om det er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, med henblik på at afgøre, om de foranstaltninger, som finder anvendelse på nuværende tidspunkt, bør opretholdes eller ophæves, blev det som følge heraf konstateret, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om en justering i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, var berettiget i dette tilfælde.
3.5.2. Eksportpris
(57)
Interpipe-gruppen eksporterede den pågældende vare direkte via deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed i Schweiz til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat i henhold til betragtning 38.
3.5.3. Sammenligning
(58)
Den normale værdi og eksportprisen for Interpipe-gruppen blev sammenlignet i henhold til betragtning 39. På den baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget.
3.5.4. Dumpingmargen
(59)
Dumpingmargenen blev beregnet i henhold til betragtning 40.
(60)
Som i den seneste undersøgelse og i overensstemmelse med institutionernes faste praksis blev der beregnet én enkelt dumpingmargen for hele koncernen. I den anvendte metode blev dumpingbeløbet beregnet for hver enkelt eksporterende producent, før der blev fastsat en vejet, gennemsnitlig dumpingsats for koncernen som helhed. Det bør bemærkes, at denne metode var anderledes end den metode, der blev anvendt i den seneste undersøgelse, hvor dumpingberegningen blev foretaget ved at slå alle data for de producerende enheders produktion, rentabilitet og salg i Unionen sammen. De ændrede forhold, som begrunder denne ændring i metode, skyldes en omlægning af koncernstrukturen, hvilket gør det muligt at identificere producenten inden for koncernen for så vidt angår salg og produktion.
(61)
Af sammenligningen fremgik det, at der fandt dumping sted på mere end 10 % for den samarbejdsvillige gruppe af eksporterende producenter, som eksporterede til Unionen i NUP.
4. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
4.1. Indledende bemærkninger
(62)
Det fremgår af ovennævnte betragtninger, at der fortsat fandtes dumping i den fornyede undersøgelsesperiode. Derfor undersøges sandsynligheden for fortsat dumping i det følgende, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
4.1.1. Kroatien
(63)
Som anført i betragtning 46 blev der konstateret en betydelig dumpingmargin i den nuværende undersøgelsesperiode. Men den eksporterende producents ejer har efterfølgende besluttet at afhænde virksomheden, og følgelig ophørte den eksporterende producent med at modtage nye ordrer i efteråret 2011 og standsede produktionen af sømløse rør af jern og stål ved udgangen af 2011. Således er der fra 2012 ingen produktion af sømløse rør af jern og stål i Kroatien, og eksporten i perioden efter NUP har været meget begrænset.
(64)
Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke findes betydelige lagre hos virksomheden, som producerede efter bestilling. På grund af de mange forskellige rørtyper og høje omkostninger er der ingen økonomiske fordele ved at ligge inde med store lagerbeholdninger.
(65)
På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til den igangværende salgsproces i forbindelse med virksomheden er en fortsættelse af dumpingen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Kroatien meget usandsynlig på kort til mellemlangt sigt.
4.1.2. Rusland
4.1.2.1. Indledende bemærkninger
(66)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping også undersøgt.
(67)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Rusland, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
4.1.2.2. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Rusland
(68)
Efter indførelsen af de endelige foranstaltninger i juni 2006 og den fornyede undersøgelse heraf i august 2008 ved Rådets forordning (EF) nr. 812/2008 (18) faldt den import, der var angivet med oprindelse i Rusland kontinuerligt, og forblev lav indtil udgangen af NUP.
(69)
I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Rusland relativt lave.
4.1.2.3. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland
(70)
For så vidt angår den samlede produktionskapacitet af sømløse rør af jern og stål i Rusland og som følge af manglen på kontrollerede oplysninger tyder forskellige informationskilder, der er offentligt tilgængelige, på en produktionskapacitet, som generelt er større end efterspørgslen på hjemmemarkedet.
(71)
Selv om den russiske markedsandel i Unionen ikke ligger væsentligt over 1 %, anslås den etablerede russiske kapacitet til at være tæt på 4 mio. ton pr. år. Den russiske erhvervsgren er kun på ca. 70 % af sin produktionskapacitet. Ved at trække det kendte hjemmemarkedsforbrug og eksportmængden til andre markeder fra findes der ifølge russiske eksportstatistikker en aktuel uudnyttet kapacitet, som overstiger 1 mio. ton pr. år, og som tegner sig for næsten 65 % af EU-forbruget. Til trods for den nuværende overkapacitet og ud fra klagerens oplysninger, som ikke er blevet anfægtet af de interesserede parter, kan den russiske kapacitet tilsyneladende øges i de næste år. En eksporterende producent i Rusland fremførte, at den havde en højere kapacitet og ikke havde til hensigt at udvide sin produktionskapacitet i den nærmeste fremtid. Denne eksporterende producent hævdede også, at ifølge en anerkendte markedspublikation var kapacitetsudnyttelsen hos den russiske erhvervsgren for sømløse rør af jern og stål »høj«, og at produktionsmængden af den pågældende vare i Rusland var på linje med det hjemlige forbrug. Men virksomhedens oplysninger fremgik ikke af sagsmappen, da virksomheden havde valgt ikke at samarbejde, ligesom disse oplysninger heller ikke kunne kontrolleres. Desuden var der ingen angivelse i forbindelse med udtrykket »højt« i denne publikation, og således kunne der i den forbindelse ikke drages en konklusion. Derfor havde bemærkningerne om produktion og forbrug i Rusland af den pågældende vare ingen negative virkninger på, hvorvidt der fandtes en betydelig uudnyttet kapacitet i Rusland. Det bør bemærkes, at den anslåede etablerede kapacitet på næsten 4 mio. ton pr. år ikke er blevet anfægtet efter fremlæggelsen af undersøgelsens resultater for alle interesserede parter.
4.1.2.4. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(72)
Som nævnt ovenfor er der en betydelig produktionsmæssig overkapacitet på det russiske hjemmemarked, hvilket tyder på, at der er et udtalt og naturligt behov for at finde alternative markeder, som kan absorbere denne overskydende produktionskapacitet.
(73)
EU-markedet er ét af de største markeder i verden, og det er stadig i fremgang. Det er også klart ud fra de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, at russiske virksomheder har vist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på ét af de største markeder i verden og opretholde en betydelig markedsandel på EU-markedet. En eksporterende producent i Rusland fremførte, at de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, skulle have dannet grundlag for konklusionerne om, hvorvidt der fandt dumping sted, og om sandsynligheden for fornyet dumping og skade frem for en fastsættelse ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Da denne eksporterende producent i Rusland valgte ikke at samarbejde yderligere, anførte den imidlertid, at som følge af en intern omstruktureringsproces kunne en udfyldelse af spørgeskemaet, der ville omfatte oplysninger, som var indsendt efter indledningen, ikke anvendes for i denne sag at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, eller om forholdene var ændret i et sådant omfang, at det berettigede til en fornyet undersøgelse af foranstaltningernes niveau. Det var derfor opfattelsen, at denne oplysning ikke kunne anvendes.
4.1.2.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(74)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at importen fra Rusland stadig sker til dumpingpriser, og at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping. I betragtning af den nuværende og potentielle fremtidige uudnyttede kapacitet i Rusland og den omstændighed, at EU-markedet er et af de største markeder i verden med attraktive priser, kan det konkluderes, at de russiske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
4.1.3. Ukraine
4.1.3.1. Indledende bemærkninger
(75)
Efter undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP (betragtning 54-61), blev sandsynligheden for fortsat dumping også undersøgt.
(76)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Ukraine, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
4.1.3.2. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine
(77)
Efter indførelsen af de endelige foranstaltninger i juni 2006 faldt importen fra Ukraine betydeligt og forblev på et ret lavt niveau med en EU-markedsandel på under 2 %. I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Ukraine relativt lave. Desuden blev det konstateret, at de gennemsnitlige priser ved salg til andre eksportmarkeder end i Unionen, hvor der ikke anvendes antidumpingtold, var de samme eller endog lavere i forhold til priserne ved salg til Unionen.
4.1.3.3. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Ukraine
(78)
Ud fra de oplysninger, der var offentligt tilgængelige, er der tre vigtige ukrainske producenter af sømløse rør af jern eller stål med en samlet anslået produktionskapacitet på ca. 1,5 mio. ton pr. år, hvilket næsten svarer til det samlede EU-forbrug.
(79)
Selv om den ukrainske markedsandel i Unionen kun lige ligger under 2 %, er den anslåede uudnyttede kapacitet i Ukraine på 50 % eller 750 000 ton pr. år, hvilket udgør næsten halvdelen af EU-forbruget.
4.1.3.4. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(80)
Undersøgelsen har bekræftet, at de tre vigtigste ukrainske producenter af sømløse rør af jern eller stål eksporterer den pågældende vare til Unionen. Undersøgelsen har ligeledes fastslået, at den samarbejdsvillige part eksporterer til Unionen til dumpingpriser. Ud fra de oplysninger, der var offentligt tilgængelige, fremgår det også, at de andre store ukrainske producenter eksporterer sømløse rør af jern eller stål til Unionen til priser, der ligger under den samarbejdsvillige virksomheds priser.
4.1.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(81)
Da importen fra Ukraine stadig sker til dumpingpriser, og eksportsalget til eksportmarkederne uden for Den Europæiske Union sker til priser, der var de samme eller endog lavere end priserne i Unionen, og i betragtning af den store uudnyttede kapacitet i Ukraine og den omstændighed, at EU-markedet er et af de største markeder i verden, kan det konkluderes, at de ukrainske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
4.2. Konklusion
(82)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der er en betydelig og reel risiko for fortsat dumping med hensyn til sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Ukraine og Rusland, hvis de gældende foranstaltninger udløber. På den anden side fører de særlige forhold, der er konstateret med hensyn til Kroatien, til den konklusion, at der ikke er risiko for fortsat dumping af importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Kroatien, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger udløber.
5. EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN
(83)
Inden for Unionen blev sømløse rør af jern og stål fremstillet af mere end 19 producenter/producentgrupper, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(84)
Som anført under betragtning 14 blev der udtaget en stikprøve på fire producenter/producentgrupper blandt de følgende 19 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tjekkiet
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumænien
-
Benteler Stahl/Rohr, GmbH, Tyskland
-
Huta Batory, Polen
-
Ovako Steel AB, Sverige
-
Productos Tubulares SA, Spanien
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Tyskland
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polen
-
Silcotub, Rumænien
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien
-
TMK Artrom, Rumænien
-
Valcovny Trub Chomutov, Tjekkiet
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrig
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tjekkiet
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
V & M, Frankrig
-
Voest Alpine Tubulars, Østrig
-
Železiarne Podbrezová, Slovakiet.
(85)
Det skal bemærkes, at de fire stikprøveudvalgte EU-producenter udgjorde 30 % af den samlede EU-produktion i NUP og 35 % af det samlede salg på EU-markedet, mens ovennævnte 19 EU-producenter udgjorde 100 % af den samlede EU-produktion i NUP, hvilket betragtes som repræsentativt for hele EU-produktionen.
6. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
6.1. Forbrug på EU-markedet
(86)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og ud fra Eurostat-oplysninger om den samlede EU-import.
(87)
Ifølge disse oplysninger faldt EU-forbruget med 34 % fra 2 597 110 ton til 1 724 743 ton mellem 2008 og NUP. Forbruget i 2008 var meget højt, hvilket kan forklares med, at høje olie- og gaspriser i 2008 fremmede investeringerne i disse sektorer og derfor øgede efterspørgslen. Nedgangen slog igennem i 2009, hvor forbruget faldt med næsten 50 %. Efter 2009 begyndte forbruget at stige igen, en tendens, som fortsatte op til NUP.
2008
2009
2010
NUP
EU-forbruget (ton)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeks
100
52
62
66
6.2. Import fra de pågældende lande
6.2.1. Kumulering
(88)
I de foregående undersøgelser blev importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med den nuværende undersøgelse.
(89)
Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hvert enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til mængderne blev der udført en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder for hvert land, hvis foranstaltningerne bortfalder. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil importen fra Rusland og Ukraine i modsætning til importen fra Kroatien sandsynligvis stige til niveauer betydeligt over niveauerne i NUP og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til Kroatien blev det konstateret, at importen til Unionen var ubetydelig i den betragtede periode, og produktionen ophørte endog komplet efter NUP. Det er således usandsynligt, at denne situation ændres på kort sigt.
(90)
I betragtning af at mængden af dumpingimport fra Kroatien i NUP var ubetydelig, og at den ikke forventes at stige af de årsager, der er anført i betragtning 88, var det opfattelsen, at kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, ikke var opfyldt med hensyn til importen fra Kroatien.
(91)
For så vidt angår importen fra de tre berørte lande, fremgik det af undersøgelsen, at sømløse rør af jern og stål importeret fra disse lande havde de samme fysiske og tekniske egenskaber. Endvidere var de forskellige former for importerede sømløse rør af jern og stål indbyrdes udskiftelige med varetyper fremstillet i Unionen, og de blev markedsført i Unionen i samme periode. Ud fra ovennævnte var det opfattelsen, at de importerede sømløse rør af jern og stål med oprindelse i de pågældende lande konkurrerede med sømløse rør af jern og stål fremstillet i Unionen.
(92)
På baggrund af ovenstående var det derfor opfattelsen, at kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt for Ruslands og Ukraines vedkommende. Importen fra disse to lande blev derfor undersøgt kumulativt. Eftersom kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, og særlig konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, ikke var opfyldt for Kroatiens vedkommende, blev importen med oprindelse i dette land undersøgt individuelt.
6.3. Importen fra Rusland og Ukraine
6.3.1. Importens mængde, markedsandel og priser
(93)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Rusland og Ukraine faldet med 47 % i den betragtede periode. Mere præcist skete der et større fald på 44 % i 2009, og siden da er importen faldet en anelse fra 40 611 til 38 108 ton. Dette skal ses på baggrund af et faldende forbrug.
(94)
Markedsandelen for russisk og ukrainsk import faldt fra 2,7 % til 2,2 % i den betragtede periode.
(95)
For så vidt angår de vægtede gennemsnitlige priser på importen af sømløse rør af jern og stål, faldt de med 15 procentpoint i 2009 og steg igen for i NUP at nå op på samme niveau som i 2008. Dette fald og den efterfølgende stigning fulgte stort set udviklingen for råvareomkostningerne.
2008
2009
2010
NUP
Import (ton)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeks
100
56
55
53
Markedsandel i %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeks
100
111
93
88
Importpris
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeks
100
85
88
99
6.3.2. Prisunderbud
(96)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de russiske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet for importen fra Rusland fastslås gennem importstatistikker opdelt på KN-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Prisunderbuddet for importen fra Ukraine blev fastslået ved at anvende priserne på eksport fra den samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent uden antidumpingtold. EU-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Underbudsmargenen i NUP for importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Rusland og Ukraine lå på mellem 20,4 % og 55,4 %, eksklusive antidumpingtold.
6.4. Importen fra Kroatien
6.4.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Kroatien
(97)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Kroatien steget med 133 % i den betragtede periode. I 2008 var der meget lidt import, hvorefter den steg frem til 2010, og i NUP faldt den lidt igen. Generelt er importniveauet fra Kroatien forblevet meget lavt i hele den betragtede periode.
(98)
Den kroatiske imports markedsandel steg fra 0,1 % til 0,3 % i løbet af den betragtede periode.
(99)
Med hensyn til importpriserne faldt de støt med 23 % i den betragtede periode.
2008
2009
2010
NUP
Import
Indeks
100
153
251
233
Markedsandel i %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importpris
Indeks
100
89
74
77
6.4.2. Prisunderbud
(100)
Der blev konstateret prisunderbud ved at anvende den samarbejdsvillige kroatiske producents eksportpriser uden antidumpingtold, og den viste sig at være på 29,3 %. Eftersom der ikke var andre eksporterende producenter i Kroatien, gælder denne konklusion også for landet som helhed.
6.5. Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger
(101)
Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 926/2009 (19) med 80 % i den betragtede periode.
(102)
Markedsandelen for den kinesiske import faldt fra 20,5 % i 2008 til 3,1 % i NUP.
7. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(103)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
7.1. Indledende bemærkninger
(104)
Eftersom der er anvendt stikprøveudtagning for EU-erhvervsgrenen, blev skadens omfang vurderet både på baggrund af oplysninger for hele EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 57 og på baggrund af oplysninger for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(105)
I tilfælde, hvor der anvendes stikprøveudtagning, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EU-erhvervsgrenen som helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på baggrund af oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
7.2. Oplysninger om EU-erhvervsgrenen
a) Produktion
(106)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 16 % mellem 2008 og NUP, dvs. fra 3 479 266 ton til 2 917 325 ton. Produktionsmængden faldt markant med 43 % i 2009 som følge af den globale økonomiske afmatning. I tråd med den forbedrede efterspørgselssituation kom den sig i 2010 og i NUP og steg med 27 % mellem 2009 og NUP, men nåede ikke længere op på niveauet for 2008. Produktionsmængden viste en lignende tendens som for forbruget, men faldt mindre end forbruget på EU-markedet som følge af efterspørgslen på markeder uden for Unionen.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Produktionsmængde (ton)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeks
100
57
77
84
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(107)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. Da produktionen faldt med 16 %, reduceredes den deraf følgende kapacitetsudnyttelsesgrad fra 80 % i 2008 til 67 % i NUP. Det største fald fra 80 % til 45 % fandt imidlertid sted i 2009 som en følge af faldet i produktionsmængden. I 2010 og i NUP steg kapacitetsudnyttelsesgraden kontinuerligt.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Kapacitet
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeks
100
101
100
101
Kapacitetsudnyttelse
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeks
100
56
77
83
c) Lagerbeholdninger
(108)
Hvad angår lagerbeholdninger, kan det anføres, at langt størstedelen af produktionen laves på bestilling. Derfor er det opfattelsen, at i dette tilfælde var lagerbeholdningerne ikke en relevant skadesindikator, da lagerbeholdningerne for alle producenter i stikprøven gik betydeligt tilbage i 2009, men steg let i 2010 til NUP og nåede næsten op på niveauet for 2008.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Slutlagre (ton)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeks
100
78
101
98
d) Salgsmængde
(109)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 21 % mellem 2008 og NUP. Efter at være faldet med 42 % i 2009 steg salgsmængden igen med 21 procentpoint frem til NUP. Denne udvikling er på linje med udviklingen af forbruget på EU-markedet, hvor salget reduceredes med 48 % i 2009 som følge af den økonomiske afmatning og derefter begyndte at komme sig.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (ton)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeks
100
58
73
79
e) Markedsandel
(110)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen gradvist at øge sin markedsandel fra 2008 og frem til NUP. Denne stigning skyldes hovedsagelig antidumpingforanstaltningerne over for importen fra Folkerepublikken Kina, som blev indført i 2009. Markedsandelen nedenfor er andelen af EU-erhvervsgrenens samlede salg både til ikke-forretningsmæssigt og til forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt som en procentdel af EU-forbruget.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Markedsandel
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeks
100
112
120
121
f) Vækst
(111)
Mellem 2008 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-forbruget med 34 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde gik tilbage med kun 21 %. Således øgede EU-erhvervsgrenen sin markedsandel, hvorimod importen fra Rusland og Ukraine faldt med 0,6 % i samme periode.
g) Beskæftigelse
(112)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 8 % mellem 2008 og NUP. Tilbagegangen begyndte i 2009, fortsatte i 2010, men i NUP gik beskæftigelsen frem igen med 11 % i forhold til 2010. Det viser, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at tilpasse sig den nye markedssituation.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Beskæftigelse
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeks
100
91
84
92
h) Produktivitet
(113)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som resultat pr. fuldtidsækvivalent (»FTÆ«) ansat pr. år var volatil i den betragtede periode.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeks
100
63
92
91
i) Dumpingmargenens størrelse
(114)
For så vidt angår virkningerne på EU-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen, kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af importmængden fra de fire pågældende lande.
7.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(115)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser faldt med 13 % mellem 2008 og NUP. Priserne steg lidt i 2009, inden de faldt med 17 % i 2010. I NUP steg priserne en anelse i sammenligning med 2010. Denne prisudvikling skyldes, at 2008 var et år med en særdeles stor efterspørgsel og høje priser på råvarer som følge af højere salgspriser. Virkningerne heraf kunne stadig mærkes i den første del af 2009. Fra anden del af 2009 øgedes efterspørgslen betydeligt, og priserne faldt som følge af de faldende råvarepriser. Prisfaldet synes at være ophørt i NUP.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Gennemsnitlige enhedssalgspriser i EU (EUR/pr. ton)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeks
100
101
84
87
b) Lønninger
(116)
Mellem 2008 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. FTÆ med 12 % i den betragtede periode. Der bør dog ikke drages en entydig konklusion i den forbindelse.
c) Investeringer og evne til at rejse kapital
(117)
Investeringerne i sømløse rør af jern og stål steg med 24 % i den betragtede periode. Investeringerne var betydelige og beløb sig til mere end 100 mio. EUR i NUP. Industrien for sømløse rør af jern og stål er kapitalintensiv og kræver store investeringer i produktionsanlæg for at forblive konkurrencedygtige. Undersøgelsen afslørede, at investeringerne skete for at opretholde produktionskapaciteten på det nuværende niveau og ikke med henblik på at øge produktionsmængden. Det blev også konkluderet, at producenterne i stikprøven ikke havde svært ved at rejse kapital i den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeks
100
110
122
124
d) Rentabilitet på EU-markedet
(118)
Selv om rentabiliteten faldt med 66 % i den betragtede periode, lykkedes det producenterne i stikprøven at opnå fortjeneste i hele den betragtede periode. Fortjenesten fra 2008 til NUP lå over den fortjeneste på 3 %, der var sat som mål i den oprindelige undersøgelse. 2008 var et virkeligt godt år med høj fortjeneste. I 2009 og også i 2010 faldt rentabiliteten med 50 % sammenlignet med det foregående år, men rentabiliteten gik frem igen med 35 % i NUP i forhold til 2010 og lå på 6,6 %. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at tilpasse sig den faldende efterspørgsel i Unionen, og det blev underbygget af den vedvarende globale efterspørgsel, for så vidt angår producenterne i stikprøven, hvilket gjorde det muligt for disse at fordele de faste omkostninger. Faldet i rentabiliteten efter 2008 forklares dels ved den økonomiske afmatning, der medførte et betydeligt fald i efterspørgslen, og ved en prisnedgang, dels ved et fald i produktionsmængden, som påvirkede produktionsomkostningerne negativt.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet på EU-markedet (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeks
100
49
25
34
e) Investeringsafkast
(119)
Investeringsafkastet udtrykt som den samlede fortjeneste, der skabes ved aktivitet i relation til sømløse rør af jern og stål, i procent af den bogførte nettoværdi af de aktiver, der direkte og indirekte er knyttet til produktionen af sømløse rør af jern og stål, fulgte i det store hele ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode og forblev positiv i hele den betragtede periode. Investeringsafkastet faldt med 80 % i den betragtede periode, men steg igen i NUP med 50 % sammenlignet med 2010.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Investeringsafkast (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeks
100
23
13
20
f) Likviditet
(120)
Likviditeten forværredes betydeligt mellem 2008 og NUP, da den faldt med 93 %. Tendensen inden for likviditeten udviklede sig ikke som for rentabiliteten, hvilket kan forklares med omkostningerne ved afskrivning, som typisk er høje for denne kapitalintensive erhvervsgren.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeks
100
74
10
7
g) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(121)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen led under den økonomiske afmatning, eftersom salgsmængde, produktionsmængde, investeringsafkast og likviditet gik tilbage, men de viste også, at EU-erhvervsgrenen tilpassede sit produktionsudstyr til bedre at kunne klare de nye økonomiske rammer og udnytte mulighederne på EU-markedet og på markederne uden for Unionen inden for segmenter, hvor der kan opnås høje margener. Forbedringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2006 over for importen fra de pågældende lande og i 2009 over for importen fra Folkerepublikken Kina, er et bevis på, at foranstaltningerne er effektive, og at EU-erhvervsgrenen kom sig efter virkningerne af tidligere tiders dumpingpraksis, selv om den ikke længere når op på rentabilitetsniveauet for 2008.
7.4. Konklusion
(122)
Selv om forbruget gik tilbage med 34 %, lykkedes det EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel, og produktions- og salgsmængden faldt mindre end forbruget. For så vidt angår rentabiliteten var EU-erhvervsgrenen rentabel i hele den betragtede periode. Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
8. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(123)
Som nævnt i betragtning 69, 70, 77 og 78 har de eksporterende producenter i Rusland og Ukraine potentialet til i væsentlig grad at øge deres eksportmængde til Unionen ved at anvende den eksisterende overskudskapacitet på ca. 1 750 000 ton, hvilket svarer til hele EU-forbruget. Den samlede kapacitet hos de eksporterende producenter i Rusland og Ukraine beløber sig til 5 500 000 ton. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder russiske og ukrainske sømløse rør af jern og stål vil trænge ind på EU-markedet og generobre tabte markedsandele som følge af den gældende antidumpingtold samt øge disse yderligere.
(124)
Som nævnt i betragtning 95 blev det konstateret, at importprisen fra Rusland og Ukraine var lav, og at den underbød EU-priserne. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opkrævet. Faktisk kan priserne for Ukraines vedkommende som anført i betragtning 80 endog falde yderligere. En sådan prisadfærd vil sammen med eksportørernes evne i disse lande til at levere store mængder af den pågældende vare til EU-markedet efter al sandsynlighed virke negativt på priserne på EU-markedet med en forventet negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som vist ovenfor hænger EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater tæt sammen med prisniveauet på EU-markedet. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder til dumpingpriser fra Rusland og Ukraine, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den seneste undersøgelse. Konklusionen er derfor, at ophævelsen af foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Rusland og Ukraine efter al sandsynlighed vil betyde fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(125)
Det er vigtigt at erindre, at antidumpingforanstaltningerne blev indført i 2006 for at modvirke skadevoldende dumping på grund af importen fra bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine. Imidlertid kunne EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud drage fordel af disse foranstaltninger, da disse landes markedsandele var blevet erstattet af kinesisk lavprisimport. Det havde til gengæld den virkning, at det begrænsede genrejsningen af EU-erhvervsgrenen til det øjeblik i 2009, hvor der blev indført foranstaltninger over for Kina. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenens økonomiske genrejsning ikke kan anses for at være afsluttet efter tidligere dumping, og at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for den eventuelle skadevoldende virkning af tilstedeværelsen af store mængder dumpingimport på EU-markedet.
(126)
Med hensyn til Kroatien og som anført i betragtning 60 er det eneste anlæg til salg, produktionen er helt ophørt og forventes ikke at blive genoptaget i den nærmeste fremtid. Desuden er det i betragtning af de ubetydelige mængder, der eksporteres til Unionen, meget usandsynligt, selv hvis produktionen genoptages i den nærmeste fremtid, at den mængde, der kan eksporteres til Unionen, vil nå op på de mængder, der tidligere blev eksporteret til Unionen.
(127)
Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kroatien efter al sandsynlighed ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen set i lyset af den ubetydelige eksport i den betragtede periode og det forhold, at produktionen helt er ophørt efter NUP.
9. UNIONENS INTERESSER
9.1. Indledning
(128)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Rusland og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(129)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Rusland og Ukraine i dette særlige tilfælde.
9.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(130)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode. Navnlig er den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen øgede sin markedsandel i den betragtede periode, en stærk indikator for, at det er lykkedes EU-erhvervsgrenen at tilpasse sig de ændrede markedsforhold. Desuden forblev EU-erhvervsgrenen rentabel i den betragtede periode.
(131)
Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel, hvis foranstaltningerne opretholdes. Indførelsen af foranstaltninger vil sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at øge salgsmængden og fortjenesten for således fortsat at kunne investere i sine produktionsanlæg. Hvis foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Rusland og Ukraine ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade som følge af den øgede import til dumpingpriser fra disse lande, og at dens finansielle situation vil forværres.
9.3. Importørernes interesser
(132)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne over for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt i betragtning 18 besvarede tre importører spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i denne undersøgelse. De anførte, at foranstaltningerne var skyld i prisstigninger. Da undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige importører indkøber sømløse rør af jern og stål hos forskellige leverandører fra mange forskellige lande, og at priserne var konkurrencedygtige, vil den mulige virkning af en fortsættelse af foranstaltningerne over for importen fra Rusland og Ukraine imidlertid være begrænset.
(133)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde en væsentlig negativ indvirkning på importørernes finansielle situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville få en urimelig indvirkning på dem.
9.4. Brugernes interesser
(134)
Ifølge de foreliggende oplysninger er den andel, som sømløse rør af jern og stål udgør af produktionsomkostningerne hos brugerne, tilsyneladende ret lav. Sømløse rør af jern og stål anvendes i forbindelse med større projekter (kedler, rørledninger, byggeri og anlæg), og de udgør kun en begrænset del af helheden. Derfor er den eventuelle virkning af en fortsættelse af foranstaltningerne måske ikke af betydning.
(135)
Kommissionen har fremsendt spørgeskemaer til alle kendte brugere. Som omtalt i betragtning 18 var der kun en bruger, der samarbejdede i denne undersøgelse. Virksomheden anførte, at den ikke led under foranstaltningerne, da der fandtes andre forsyningskilder, og sømløse rør af jern og stål ikke udgjorde en betydelig del af dens produktionsomkostninger. I den forbindelse blev det konkluderet, at da omkostningerne ved sømløse rør af jern og stål var ubetydelige over for brugerindustrierne, og eftersom der fandtes andre forsyningskilder, har de gældende foranstaltninger ingen væsentlig indvirkning på brugerindustrien.
9.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(136)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
10. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(137)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Ukraine opretholdes, og at foranstaltningerne afsluttes vedrørende importen med oprindelse i Kroatien. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger.
(138)
En russisk eksportør anmodede om og blev indrømmet en høring med høringskonsulenten. Nævnte eksportør fremførte, at Kommissionen ikke havde ret i sin konklusion om, at denne eksportør ikke samarbejdede i undersøgelsen. Denne eksportør havde givet sig til kende som interesseret part og havde indsendt to redegørelser hovedsagelig i forbindelse med skade, som var blevet behørigt taget til efterretning af Kommissionen. Imidlertid har denne eksportør ikke besvaret spørgeskemaet om antidumping og ikke leveret oplysninger om eksportprisen. Kommissionen havde således ingen anden mulighed end at beregne den normale værdi for Rusland ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Eksportøren satte ikke spørgsmålstegn ved anvendelsen af denne metode. Under disse omstændigheder kan denne eksportør ikke anses for at have samarbejdet fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
(139)
Den samme eksportør hævdede også, at fremlæggelsen af oplysninger var vag, modstridende og utilstrækkeligt begrundet. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget.
(140)
En anden russisk eksportør fremførte, at importen fra Rusland burde dekummuleres med importen fra Ukraine. Men i den seneste undersøgelse blev importen fra Rusland og Ukraine vurderet kumulativt (sammen med importen fra Kroatien). Da betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, stadig er opfyldt med hensyn til importen fra Rusland og Ukraine, blev virkningerne af en sådan import vurderet kumulativt, jf. betragtning 88-92. Der blev ikke fremsat argumenter, der kunne berettige til en ændring i metoden i den forbindelse.
(141)
Flere af de interesserede parter anførte, at EU-erhvervsgrenens situation ikke berettiger til en opretholdelse af foranstaltningerne, da en fornyet skade er usandsynlig. Imidlertid blev der ikke fremført nye argumenter, som kunne medføre en anden konklusion om fornyet skade, jf. betragtning 123-127.
(142)
Flere af de interesserede parter anførte også, at foranstaltningernes lange varighed er uberettiget og krævede deres udløb. I den forbindelse skal der mindes om, at dette er den første udløbsundersøgelse af den nuværende varedækning. Foranstaltninger i forbindelse med denne varedækning har kun været i kraft siden 2006, hvilket ikke kan anses for at være en uberettiget lang varighed. Faktisk var foranstaltningerne gældende fra 1997 til 2004 for importen fra Rusland og fra 2000 til 2004 for importen fra Kroatien og Ukraine, men disse foranstaltninger vedrørte en meget lille varedækning. Under alle omstændigheder er det forhold, at foranstaltningerne eventuelt har været gældende i en årrække, irrelevant, da det konkluderes i denne undersøgelse, at betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 2, er opfyldt for så vidt angår foranstaltningernes fortsættelse.
(143)
Endelig blev det anført, at importen fra Rusland behandles forskelligt i forhold til importen fra Belarus og Kroatien, hvilket kan opfattes som diskriminerende. Denne udtalelse afspejler ikke realiteten, da situationen med hensyn til disse lande er komplet anderledes. Klagen over importen fra Belarus blev trukket tilbage, og proceduren blev efterfølgende afsluttet i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 1 (20). Efter fremlæggelsen af oplysninger var der ikke noget, der tydede på, at en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse. Med hensyn til Kroatien ophørte produktionen der, jf. betragtning 63-65.
(144)
Det kan derfor konkluderes, at de bemærkninger, der blev modtaget, ikke var af en sådan art, at de kunne ændre ovennævnte konklusioner.
(145)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Rusland og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Til gengæld får foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Kroatien lov til at udløbe -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (21) foretaget af International Institute of Welding, som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (22) (Taric-kode 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Rusland og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
%
Taric-tillægskode
Rusland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Alle andre virksomheder
35,8
A999
Ukraine
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Alle andre virksomheder
25,7
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
4. Den fornyede undersøgelse vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding, som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 og med oprindelse i Kroatien, afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2012.
A TANÁCS 585/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. június 26.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen 9. cikkének (2) és (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálatok és meglévő intézkedések
(1)
A Tanács a 2320/97/EK rendelettel (2) dömpingellenes vámokat vetett ki a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára. A Bizottság 2000/70/EK határozatával (3) elfogadta egy oroszországi exportőr kötelezettségvállalását. A Tanács a 348/2000/EK rendelettel (4) dömpingellenes vámokat vetett ki a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára. A Tanács az 1322/2004/EK tanácsi rendelettel (5) úgy határozott, hogy a többek között Oroszországból származó behozatalokra vonatkozó hatályos intézkedéseket óvatosságból - egyes uniós termelők múltbeli versenyellenes magatartása miatt - nem kell alkalmazni (lásd az említett rendelet (9) preambulumbekezdését).
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének megfelelően lefolytatott felülvizsgálatot követően a Tanács a 258/2005/EK rendelettel (6) módosította a 348/2000/EK rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket, hatályon kívül helyezte az említett rendelet 2. cikkében meghatározott vámmentesség lehetőségét, és 38,8 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból érkező behozatalokra, valamint 64,1 %-os dömpingellenes vámot az Ukrajnából érkező behozatalokra, a Dnepropetrovsk Tube Works-től (DTW) származó behozatal kivételével, amelyre 51,9 %-os dömpingellenes vám vonatkozott.
(3)
A 2005/133/EK határozattal (7) a Bizottság a Horvátországra és Ukrajnára vonatkozó végleges intézkedéseket 2005. február 18-i hatállyal kilenc hónapos időtartamra részlegesen felfüggesztette. A részleges felfüggesztést az 1866/2005/EK tanácsi rendelet (8) további egy évvel meghosszabbította.
(4)
A Tanács 954/2006/EK rendeletével (9) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, hatályon kívül helyezte a 2320/97/EK és a 348/2000/EK tanácsi rendeleteket, és megszüntette a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok időközi és hatályvesztési felülvizsgálatát, valamint a többek között Horvátországból, Oroszországból, és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vámok időközi felülvizsgálatát (a továbbiakban: a legutóbbi vizsgálat).
(5)
Következésképpen a hatályos intézkedések a 954/2006/EK rendeletben meghatározott intézkedések, azaz 29,8 % a Horvátországból származó behozatalokra, 35,8 % az Oroszországból származókra a következő kivételekkel: a Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant és a Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works (27,2 %), valamint 25,7 % az Ukrajnából származó behozatalokra a következő kivételekkel: az OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), a CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Emlékeztetni kell arra, hogy 2007 februárjában a vállalatok neve CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube-ról CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube-ra és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP)-ről OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantre változott (10). Ezt követően a CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube megszűnt, mint jogi személy, és valamennyi vagyoni és nem vagyoni joga és kötelezettsége a 2007 decemberében alapított LLC Interpipe Niko Tube vállalatra szállt át.
(7)
Ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke értelmében az Interpipe csoportra vonatkozó dömpingellenes vámot a Bíróság 2012. február 12-i ítélete (11) alapján újraszámították. A csoportra jelenleg kivetett vám 17,7 %, ahogyan a Bíróság ítéletének végrehajtásáról szóló 540/2012/EU tanácsi rendelet (12) elrendeli.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(8)
A Bizottság 2011. június 28-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (13) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.
(9)
A vizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy a kellően megindokolt kérelmet 2011. március 29-én a varrat nélküli acélcsövek uniós ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: kérelmező) benyújtotta azon gyártók nevében, amelyek termelése az egyes varrat nélküli csövek uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(10)
A fent említett hatályvesztési felülvizsgálaton kívül a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján egyidejűleg két részleges felülvizsgálatot is megindított az Ukrajnából és Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalával kapcsolatban. (14) A részleges felülvizsgálatokat egy ukrajnai exportáló gyártó csoport, az Interpipe csoport, valamint az oroszországi TMK exportáló gyártó csoport kérte. Mindkét felülvizsgálat hatályát kizárólag a kérelmezőket érintő dömping kivizsgálására korlátozták.
1.3. Vizsgálat
(11)
A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt és a felülvizsgálat megindítása iránti kérelemben említett uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve, hogy meghallgatást kérjenek.
(12)
Tekintettel arra, hogy a vizsgálatban sok oroszországi és ukrajnai exportáló gyártó, uniós gyártó és importőr érintett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben eredetileg felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(13)
Tekintettel arra, hogy mindössze egyetlen oroszországi exportáló gyártó és egyetlen ukrajnai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy az oroszországi és ukrajnai exportáló gyártók esetében nem kerül sor mintavételre, hanem kérdőívet küldenek az említett gyártóknak. Ezek után az az oroszországi exportáló gyártó, amely megadta az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, úgy döntött, hogy a továbbiakban nem működik együtt, és nem küldi vissza a neki küldött kérdőívet.
(14)
Tizenkilenc uniós gyártó bocsátotta rendelkezésre a minta kiválasztásához kért információkat, és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság az uniós gyártóktól kapott információk alapján még az eljárás megindítása előtt ideiglenesen egy négy gyártóból álló mintát választott ki, amelyet a termelési volumen és a hasonló termék Unióban történő értékesítése tekintetében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan reprezentatívnak ítélt. Az eljárás megindításától számított 15 napos határidőn belül kapott észrevételekre tekintettel a Bizottság az egyik ideiglenesen kiválasztott gyártót egy másikkal váltotta fel.
(15)
Négy importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, hanem kérdőívet küld az említett importőröknek.
(16)
Kérdőíveket küldtek a mintába felvett négy uniós gyártónak, négy importőrnek és a három érintett ország mindazon exportáló gyártójának, akik jelentkeztek a Bizottságnál.
(17)
Egyetlen oroszországi exportáló gyártó sem küldte vissza a kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen oroszországi exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(18)
Egy ukrajnai exportáló gyártó csoport küldte vissza a kitöltött kérdőívet.
(19)
Egyetlen horvátországi exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet.
(20)
Kitöltött kérdőívek érkeztek továbbá a mintavétel során kiválasztott négy uniós gyártótól, három importőrtől és egy felhasználótól.
(21)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós gazdasági érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Uniós gyártók:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Cseh Köztársaság,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország, és a vele kapcsolatban álló TGS UK, Aberdeen, Egyesült Királyság,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanyolország, és a vele kapcsolatban álló Almesa, Barcelona, Spanyolország,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország.
b)
Horvát exportáló gyártó:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
Ukrajnai exportáló gyártó:
-
Az Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnyepropetrovszk, Ukrajna, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajna) és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi társaságok: LLC Interpipe Ukraine, Dnyepropetrovszk, Ukrajna és Interpipe Europe SA, Lugano, Svájc).
d)
Importőrök/felhasználók:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Olaszország,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Olaszország.
(22)
A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(23)
Az érintett termék ugyanaz, mint a legutóbbi vizsgálatban, amely a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését eredményezte, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (15) nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: érintett termék).
(24)
Az érintett termék alkalmazása nagyon változatos, így használják gáz és folyadékok szállításához vezetékként, az építőiparban cölöpként, mechanikus használatra, gázvezetékként, kazáncsőként, valamint az olajiparban OCTG-csőként fúráshoz, burkoláshoz és csövezéshez.
(25)
A varrat nélküli csöveket sok különféle formában szállítják a felhasználókhoz. Lehetnek pl. galvanizálva, menetezve, szállíthatják zöld csőként (azaz hőkezelés nélkül), speciális véggel, eltérő átmérővel, méretre vágva vagy nem vágva. A csövekre nincs általánosított szabványméret, ezzel magyarázható, hogy a varrat nélküli csövek zöme miért készül a fogyasztók megrendelése alapján. A varrat nélküli csöveket rendszerint hegesztik. Egyes esetekben a kötés azonban történhet menettel is, vagy a csövek önmagukban használhatók, bár hegeszthetők maradnak. A vizsgálat kimutatta, hogy valamennyi varrat nélküli cső ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz.
2.2. Hasonló termék
(26)
Amint azt a legutóbbi és az előző vizsgálatok is megállapították, és e hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, az Unióba Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából exportált termék, az e három országban előállított és azok hazai piacán eladott termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendők.
3. DÖMPING
(27)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
3.1. Előzetes megjegyzések
(28)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban a varrat nélküli csövek Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 42 723 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,5 %-át tette ki.
(29)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően ugyanazt a módszert alkalmazta, mint a legutóbbi vizsgálatban, mivel a körülmények nem változtak, illetve az információk rendelkezésre álltak. Az együttműködés hiánya esetén, például Oroszország esetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. Horvátország és Ukrajna esetében az együttműködő vállalatok által szolgáltatott, illetve a nyilvános adatokat egyaránt felhasználták.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Általános módszertan
(30)
Valamennyi horvátországi és ukrajnai együttműködő gyártó esetében az alábbiakban meghatározott általános módszertant alkalmazták. Az egyes érintett országokra vonatkozó, dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismertetik. Mivel a meglévő oroszországi exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, az átfogó elemzés - a dömping kiszámításával együtt - a rendelkezésre álló tényeken alapul az alaprendelet 18. cikke értelmében.
3.2.2. Rendes érték
(31)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint először is minden együttműködő gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(32)
A valamely exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(33)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(34)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(35)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(36)
Ha egy terméktípust nem értékesítettek belföldön, illetve azoknál a terméktípusoknál, amelyek belföldi értékesítése nem kielégítő mértékben történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(37)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az exportáló gyártó hasonló termékének előállítására és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokon, vagy a rendelkezésre álló tényeken alapult.
3.2.3. Exportár
(38)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.
3.2.4. Összehasonlítás
(39)
A rendes értéket és az együttműködő csoportba tartozó exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják.
3.2.5. Dömpingkülönbözet az együttműködő exportáló gyártóknál
(40)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően minden egyes együttműködő társaság esetében a terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát az exportáruk súlyozott átlagával hasonlították össze a gyártelepi ár alapján.
3.3. Horvátország
(41)
A vizsgálati időszakban a CMC Sisak cégtől - Horvátország egyetlen varrat nélküli vas- és acélcsöveket exportáló gyártójától - behozott teljes volumen az uniós összfelhasználás kevesebb mint 1 %-át tette ki.
3.3.1. Rendes érték
(42)
A vizsgálat megállapította, hogy noha az érintett termék hazai piaci értékesítése reprezentatív volt a fenti (30) és (31) preambulumbekezdésnek megfelelően, az értékesítések nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ennek megfelelően az együttműködő gyártó számára a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerint számították ki.
(43)
Ezért a rendes értéket a termelési költség alapján számítással állapították meg; ehhez ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költséget adtak hozzá a hozzáférhető adatok alapján.
3.3.2. Exportár
(44)
Az együttműködő gyártó az érintett terméket vagy közvetlenül, vagy a vele kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül exportálta az Unióba, független vevőknek. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint, az első független uniós vevő által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
3.3.3. Összehasonlítás
(45)
A számított rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(46)
Az azonos kereskedelmi szinten történő megfelelő összehasonlítás érdekében az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásoló eltéréseket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek, árengedmények és a kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek tekintetében.
3.3.4. Dömpingkülönbözet
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a számított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az Unióba irányuló kivitel súlyozott átlagárával. Ez az összehasonlítás jelentős, 60 %-ot meghaladó dömping tényéről tanúskodott a vizsgálati időszak alatt.
3.4. Oroszország
(48)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban a varrat nélküli csövek Oroszországból az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 10 785 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés mintegy 1 %-át tette ki.
3.4.1. Rendes érték
(49)
A fent említettek szerint az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a hozzáférhető adatokat kellett felhasználni annak megállapításához, hogy a felülvizsgálati időszak alatt történt-e dömping. Az alaprendelet 18. cikke értelmében és kitöltött kérdőívek hiányában a rendes értéket a felülvizsgálat iránti kérelemben és a Metal Expert időszaki kiadványaiban található adatok alapján számították ki az alapminőségű, melegen készre munkált varrat nélküli csövekre.
(50)
Ami az oroszországi gázárakat illeti, megállapították, hogy amikor a legutóbbi vizsgálat folyamán az intézkedéseket elrendelték (16), kiigazítást kellett tenni az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Ugyanakkor a jelenlegi vizsgálatban a rendes értéket úgy határozták meg, hogy nem vették figyelembe egy esetleges kiigazítás szükségességét a gázárak tekintetében, amelyeket az orosz exportáló gyártóknak kellett viselniük, az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Az (53) preambulumbekezdés tanúsága szerint ennek az az oka, hogy a ki nem igazított termelési költség felhasználása már eleve bizonyítja, hogy a felülvizsgálati időszak alatt volt dömping. Ennek következtében és mivel - annak érdekében, hogy eldöntsék, hogy a jelenleg alkalmazandó intézkedéseket célszerű-e fenntartani, vagy azokat hatályon kívül kell helyezni - a hatályvesztési felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű-e, hogy a dömping folytatódik vagy megismétlődik, úgy ítélték meg, hogy nem szükséges megvizsgálni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás ebben az esetben indokolt-e.
3.4.2. Exportár
(51)
Az átlagos exportárat a melegen készre munkált varrat nélküli csövek hasonló típusaira az Eurostat által megadott CIF érték alapján számították ki.
3.4.3. Összehasonlítás
(52)
Összehasonlítható, kitöltött kérdőívek hiányában a rendes érték és az exportár összehasonlítását a kérelemben szereplő adatok alapján végezték el az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint.
3.4.4. Dömpingkülönbözet
(53)
Az alaprendelet 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítása úgy történt, hogy a kiszámított átlagos rendes értéket terméktípusonként összehasonlították az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás mintegy 38,4 %-os dömping tényéről tanúskodott, ami nagyobb mint a legutóbbi vizsgálatban megállapított 35,8 %-os dömpingkülönbözet.
3.5. Ukrajna
(54)
A három ismert exportáló gyártó közül csak egy csoport - az Interpipe - működött együtt a Bizottsággal a jelenlegi felülvizsgálat során. Ez az exportáló gyártó állítja elő Ukrajna teljes varrat nélküli csőgyártásának közel 70 %-át, és exportálja Ukrajna teljes Unióba irányuló exportjának több mint 80 %-át. A felülvizsgálat alatt Ukrajna exportja az Unióba az uniós felhasználás kevesebb mint 2 %-át képviselte.
3.5.1. Rendes érték
(55)
A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló termék hazai piacon való értékesítése a fenti (31)-(33) preambulumbekezdéssel összhangban reprezentatív volt. Ezért a rendes értéket a fenti (34)-(37) preambulumbekezdés szerint állapították meg.
(56)
Ami az ukrajnai energiaárakat illeti, megállapították, hogy amikor a legutóbbi vizsgálat folyamán az intézkedéseket elrendelték (17), kiigazítást kellett tenni az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Ugyanakkor a jelenlegi vizsgálatban a rendes értéket úgy határozták meg, hogy nem vették figyelembe egy esetleges kiigazítás szükségességét a gázárak tekintetében, amelyeket az ukrán exportáló gyártóknak kellett viselniük, az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint. Az alábbi (61) preambulumbekezdés tanúsága szerint ennek az az oka, hogy a ki nem igazított termelési költség felhasználása már eleve világosan bizonyítja, hogy a felülvizsgálati időszak alatt volt dömping. Ennek következtében és mivel - annak érdekében, hogy eldöntsék, hogy a jelenleg alkalmazandó intézkedéseket célszerű-e fenntartani, vagy azokat hatályon kívül kell helyezni - a hatályvesztési felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű-e, hogy a dömping folytatódik vagy megismétlődik, úgy ítélték meg, hogy nem szükséges megvizsgálni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás ebben az esetben indokolt-e.
3.5.2. Exportár
(57)
Az Interpipe csoport az érintett terméket a vele kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül exportálta az Unióba, közvetlenül független vevőknek. Az exportárakat ezért a (38) preambulumbekezdés szerint határozták meg.
3.5.3. Összehasonlítás
(58)
A rendes értéket és az Interpipe csoport exportárát a (39) preambulumbekezdéssel összhangban hasonlították össze. Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - kiigazították a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségekben, a hitelköltségekben és a jutalékokban mutatkozó különbségeket.
3.5.4. Dömpingkülönbözet
(59)
A dömpingkülönbözetet a (40) preambulumbekezdés szerint számították ki.
(60)
A legutóbbi vizsgálathoz hasonlóan - az intézmények megszokott gyakorlatával összhangban -, az egész csoport számára egyetlen dömpingkülönbözetet számítottak ki. Az ehhez használt módszer szerint először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd a csoport egészére nézve a dömping súlyozott átlagát. Meg kell jegyezni, hogy e módszertan eltért a legutóbbi vizsgálatban alkalmazottól, mivel akkor a dömpingszámítást úgy végezték, hogy összevetették a gyártók termelési költségeire, nyereségességére és uniós értékesítéseire vonatkozó összes adatot. A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport felépítésének módosulásából következik; ennek nyomán megállapítható, hogy a csoporton belül az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó az érintett.
(61)
Az összehasonlítás több mint 10 %-os dömpinget mutatott ki az együttműködő exportáló gyártók csoportja tekintetében, amely a felülvizsgálat alatt az Unióba exportált.
4. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
4.1. Előzetes megjegyzések
(62)
A fenti megállapításokból az következik, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt is folytatódott. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén való folytatódásának valószínűségét a következőkben vizsgáljuk.
4.1.1. Horvátország
(63)
Amint a fenti (46) preambulumbekezdés mutatja, a felülvizsgálati időszak alatt jelentős dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani. Az exportáló gyártó tulajdonosa azonban később úgy döntött, hogy eladja a céget, és ennek következtében az exportáló gyártó 2011 őszétől új megrendeléseket már nem fogadott el, majd 2011 végére teljes varrat nélküli csőgyártását megszüntette. Ennek megfelelően 2012-ben Horvátországban megszűnt a varrat nélküli csövek gyártása, és a felülvizsgálatot követő időszakban az export csekély mennyiségű volt.
(64)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a vállalat, amely megrendelésre dolgozott, nem halmozott fel jelentős készletet. A csövek sokfélesége és a magas költségek miatt nagy készletek felhalmozása révén gazdasági haszonra valóban nem lehet számítani.
(65)
A fenti meggondolások alapján és figyelembe véve, hogy a vállalat eladása még mindig folyamatban van, a Horvátországból származó varrat nélküli csövek dömpingjének folytatódása rövid és középtávon is nagyon valószínűtlen.
4.1.2. Oroszország
4.1.2.1. Előzetes megjegyzések
(66)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(67)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Oroszországból érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, a gyártási és a szabad kapacitás Oroszországban, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
4.1.2.2. Az Oroszországból érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(68)
A végleges rendelkezések 2006. júniusi bevezetése és a 812/2008/EK tanácsi rendelettel (18) történő 2008. augusztusi felülvizsgálata óta az Oroszországból származóként bejelentett behozatalok folyamatosan csökkentek, és a felülvizsgálati időszak végéig alacsony szinten maradtak.
(69)
Ugyanebben az időszakban az Oroszországból származó dömpingelt behozatalok ára viszonylag alacsony maradt.
4.1.2.3. Gyártási és szabad kapacitás Oroszországban
(70)
Ellenőrzött adatok hiányában különböző nyilvános információforrások azt mutatják, hogy Oroszország gyártási összkapacitása a varrat nélküli csövekre vonatkozóan jóval nagyobb mint a belföldi piaci kereslet.
(71)
Oroszországnak az uniós piaci részesedése ugyan nem haladja meg jelentősen az 1 %-ot, a becsült beépített orosz kapacitás megközelíti az évi 4 millió tonnát. A becslések szerint az orosz iparág a gyártási kapacitásának csak 70 %-át használja ki. Ha levonjuk az ismert belföldi fogyasztást és a többi piacokra exportált mennyiségeket, az oroszországi exportstatisztikák szerint jelenleg több mint évi 1 millió tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre, ami az uniós felhasználásnak csaknem 65 %-a. A jelenlegi kapacitásfelesleg ellenére, és a panaszos által szolgáltatott információ alapján, amelyet az érdekeltek nem vitattak, úgy tűnik, hogy az orosz kapacitás a következő évben még tovább is növekedhet. Az egyik oroszországi exportáló gyártó azzal érvelt, hogy magasabb kapacitáson dolgozik, és nem áll szándékában növelni gyártási kapacitását a közeljövőben. Ez az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy megbízható piaci információforrás szerint az orosz gazdaságban a varrat nélküli csövek gyártási kapacitásának kihasználtsága „magas”, valamint, hogy az érintett termék Oroszországban előállított mennyisége összhangban van a belföldi fogyasztással. Mivel az érintett gyártó nem működött együtt a vizsgálatban, ez az információ nem szerepelt a dossziéban, és így ellenőrizni sem lehetett. Továbbá a „magas” kihasználtságú kapacitást az információforrás nem határozza meg mennyiségileg, és nem lehet erre alapozva következtetést levonni. Ezért az érintett terméknek az oroszországi gyártási és fogyasztási szintjére vonatkozó észrevételek nem cáfolták meg a jelentős oroszországi szabad kapacitásra vonatkozó megállapítást. Megjegyzendő, hogy a közel 4 millió tonnára becsült beépített kapacitást a vizsgálati megállapítások érintett feleknek való eljuttatása után senki sem vitatta.
4.1.2.4. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(72)
A fent említettek szerint az orosz belföldi piacot komoly gyártási kapacitástöbblet jellemzi, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében alternatív piacokat keressenek.
(73)
Az uniós piac a világ egyik legnagyobbika, és folyamatosan növekszik. A vizsgálat során szerzett információk alapján az is egyértelmű, hogy az orosz vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy a világ egyik legnagyobb piacán még erőteljesebben jelen lehessenek, és megtartsák az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket. Az egyik orosz exportáló gyártó érvelése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt adatkérés nyomán megadott információk alapján kellett volna megállapításokat tenni a dömping létezésére, valamint a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan, és nem a rendelkezésre álló információk alapján. Amikor azonban ez az oroszországi exportáló gyártó úgy döntött, hogy a továbbiakban mégsem működik együtt, kijelentette, hogy belső szerkezetátalakítási folyamatok miatt a kitöltött kérdőívet, amely magában foglalja az eljárás megindítása után beadott információkat is, az ő esetében nem lehet annak meghatározására használni, hogy valószínű-e a dömping folytatása vagy megismétlődése, illetve, hogy a körülmények megváltoztak-e annyira, hogy indokolják az intézkedések szintjének felülvizsgálatát. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezt az információt nem lehet felhasználni.
4.1.2.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(74)
A fenti eredmények tekintetében az a következtetés vonható le, hogy az Oroszországból származó behozatalok továbbra is dömpingelt formában történnek, és a dömping folytatódásának nagyon nagy a valószínűsége. A jelenlegi és a potenciális jövőbeni oroszországi szabad kapacitásból adódóan, és mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ egyik legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén az orosz exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelnék exportjukat az Unióba.
4.1.3. Ukrajna
4.1.3.1. Előzetes megjegyzések
(75)
A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt (a fenti (54)-(61) preambulumbekezdés), valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(76)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, a gyártási és a szabad kapacitás Ukrajnában, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.
4.1.3.2. Az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(77)
A végleges intézkedések 2006 júniusában történt bevezetése után az Ukrajnából érkező behozatalok jelentősen csökkentek, és alacsony szinten is maradtak, az uniós piacból kevesebb mint 2 % részesedést képviselve. Ugyanebben az időszakban az Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok ára viszonylag alacsony maradt. Emellett az Unión kívüli egyéb exportpiacokon - ahol nem alkalmaznak dömpingellenes vámokat - az átlagos ukrán értékesítési árak hasonló, sőt még alacsonyabb szinten voltak, mint az Unióban.
4.1.3.3. Gyártási és szabad kapacitás Ukrajnában
(78)
Nyilvánosan elérhető adatok alapján három fő gyártó tevékenykedik a varrat nélküli csövek területén Ukrajnában, amelyek becsült összkapacitása évi 1,5 millió tonna, azaz csaknem megegyezik az Unió összfelhasználásával.
(79)
Ukrajnának az uniós piaci részesedése nem éri el a 2 %-ot, a becsült szabad kapacitás 50 %, azaz évi 750 000 tonna; ez az uniós felhasználásnak majdnem a fele.
4.1.3.4. Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(80)
A vizsgálat megerősítette, hogy a varrat nélküli csövek mindhárom fő ukrajnai gyártója exportálja az érintett terméket az Unióba. A vizsgálat továbbá azt is megállapította, hogy az együttműködő fél dömpingelt árakon exportál az Unióba. A nyilvánosan elérhető adatok továbbá azt is megmutatják, hogy a többi fő ukrán gyártó a terméket az együttműködő gyártó árainál olcsóbban exportálja.
4.1.3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(81)
Mivel az Ukrajnából érkező behozatalok még mindig dömpingelt árakon történnek, és az Európai Unión kívüli exportpiacokon történő értékesítés hasonló, vagy még olcsóbb árakon történik, mint az Unióban való értékesítés; valamint mivel Ukrajnában jelentős szabad kapacitás van és az Unió piaca a világ egyik legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén az ukrajnai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelnék exportjukat az Unióba.
4.2. Következtetés
(82)
A fenti megfontolások fényében levonható a következtetés, hogy ha a jelenlegi intézkedések hatályukat vesztik, reális és jelentős a veszélye annak, hogy az Ukrajnából és Oroszországból származó varrat nélküli csövek dömpingje folytatódni fog. Másfelől a Horvátországgal kapcsolatban feltárt különleges körülmények ahhoz a következtetéshez vezetnek, hogy a Horvátországból származó varrat nélküli csövek behozatalára vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén nem áll fenn a dömping folytatódásának veszélye.
5. AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(83)
A varrat nélküli csöveket az Unión belül mintegy 19 gyártó/gyártói csoport állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják.
(84)
A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint a kért információkat beküldő alábbi 19 uniós gyártó közül egy négy gyártóból/gyártói csoportból álló mintát állítottak össze:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Cseh Köztársaság,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Románia,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Németország,
-
Huta Batory, Lengyelország,
-
Ovako Steel AB, Svédország,
-
Productos Tubulares S.A., Spanyolország,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Németország,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Lengyelország,
-
Silcotub, Románia,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanyolország,
-
TMK Artrom, Románia,
-
Valcovny Trub Chomutov, Cseh Köztársaság,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Franciaország,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Cseh Köztársaság,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország,
-
V & M, Franciaország,
-
Voest Alpine Tubulars, Ausztria,
-
Železiarne Podbrezová, Szlovák Köztársaság.
(85)
Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban a mintába kiválasztott négy uniós gyártó a teljes uniós gyártás 30 %-át és az uniós piacon történő összértékesítés 35 %-át, míg a fenti 19 uniós gyártó a teljes uniós gyártás 100 %-át képviselte, ami az uniós össztermelés szempontjából reprezentatívnak tekinthető.
6. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
6.1. Felhasználás az uniós piacon
(86)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon értékesített mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló összes behozatal Eurostat adatai alapján állapították meg.
(87)
Az említett adatok alapján megállapították, hogy a felhasználás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal csökkent; 2 597 110 tonnáról 1 724 743 tonnára esett vissza. A felhasználás 2008-ban rendkívül magas volt, amely azzal a ténnyel magyarázható, hogy a 2008. évi magas olaj- és gázárak ösztönzőleg hatottak a beruházásokra ezekben az ágazatokban, és így növelték a keresletet. Visszaesés kizárólag 2009-ben történt, amikor a felhasználás mintegy 50 %-kal csökkent. 2009 után a felhasználás ismét növekedni kezdett, és ez a tendencia egészen a felülvizsgálati időszakig megfigyelhető volt.
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonna)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2. Az érintett országokból érkező behozatal
6.2.1. Összesített értékelés
(88)
A Bizottság a korábbi vizsgálatok során a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésének megfelelően összesítve értékelte. Megvizsgálta, hogy a jelenlegi vizsgálat során szintén megfelelő lenne-e az összesített értékelés.
(89)
Ezzel kapcsolatban megállapította, hogy az egyes országokból származó behozatalt illetően meghatározott dömpingkülönbözet mértéke meghaladta a minimumszintet. A mennyiségeket illetően az intézkedések hatályvesztése esetén az egyes országok vonatkozásában valószínűsíthető exportvolumeneket előretekintő elemzéssel határozta meg. Az elemzés arra derített fényt, hogy az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén - Horvátországtól eltérően - valószínűleg jóval a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és biztosan meghaladná az elhanyagolhatósági küszöböt. Ami Horvátországot illeti, az Unióba történő behozatalt a figyelembe vett időszakban elhanyagolhatónak ítélték, a gyártás pedig a vizsgálati időszak után teljességgel megszűnt. Ezért kicsi a valószínűsége annak, hogy ez a helyzet rövid távon megváltozik.
(90)
Mivel a Horvátországból történő dömpingelt behozatal mennyisége a felülvizsgálati időszak alatt elhanyagolható volt, és a fenti (88) preambulumbekezdésben kifejtett okok szerint valószínűleg nem fog növekedni, ezért a Bizottság úgy véli, hogy a Horvátországból származó behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek.
(91)
A vizsgálat a három országból származó behozatalt illetően megállapította, hogy az ezekből az országokból származó varrat nélküli csövek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében hasonlóak. Ezek a varrat nélküli csőtípusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek az Unióban gyártott típusokkal, és ezeket az Unióban ugyanabban az időszakban értékesítették. A fentiekre tekintettel megállapították, hogy az érintett országokból származó, illetve az Unióban gyártott varrat nélküli csövek között versenyhelyzet áll fenn.
(92)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Oroszország és Ukrajna tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül. Az ebből a két országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták. Mivel Horvátország tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételek, különösen az importtermékek közötti verseny feltételei nem teljesültek, az ebből az országból származó behozatalt külön vizsgálták.
6.3. Oroszországból és Ukrajnából történő behozatal
6.3.1. A behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(93)
Az Eurostat adatai szerint az Oroszországból és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 47 %-kal csökkent. Pontosabban egy 44 %-os jelentős visszaesésre került sor 2009-ben, és azóta a behozatal kis mértékben, 40 611 tonnáról 38 108 tonnára csökkent. Ezt azzal együtt kell vizsgálni, hogy közben a felhasználás visszaesett.
(94)
Az orosz és ukrán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,7 %-ról 2,2 %-ra esett vissza.
(95)
Az importárak súlyozott átlaga 2009-ben 15 százalékponttal csökkent, majd újra növekedett, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 2008-as szintet. Ez a csökkentés és az azt követő növekedés nagyjából követte a nyersanyagárak változását.
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Behozatal (tonnában)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Piaci részesedés %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Index
100
111
93
88
Importár
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2. Áralákínálás
(96)
Az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az oroszországi behozatal tekintetében az áralákínálást KN-kódonként, a behozatali statisztikák vonatkozásában, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésében foglaltak alapján összegyűjtött információk felhasználásával kellett meghatározni. Az Ukrajnából történő behozatal tekintetében az áralákínálást az együttműködő ukrán exportáló gyártó dömpingellenes vám nélküli exportárainak felhasználásával állapították meg. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevőkkel szemben érvényesített árak voltak, amelyeket szükség szerint a gyártelepi szintre igazítottak ki. Az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek esetében az áralákínálás mértéke a felülvizsgálati időszakban - a dömpingellenes vámot figyelmen kívül hagyva - 20,4 % és 55,4 % között mozgott.
6.4. Horvátországból történő behozatal
6.4.1. A Horvátországból származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai
(97)
Az Eurostat adatai szerint a Horvátországból származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 133 %-kal csökkent. 2008-ban nagyon alacsony mértékű behozatalra került sor, majd 2010-ig nőtt a behozatal, és a felülvizsgálati időszakban kismértékben újra csökkent. Összességében a Horvátországból származó behozatal a teljes figyelembe vett időszak alatt rendkívül alacsony maradt.
(98)
A Horvátországból történő behozatalok piaci részesedése 0,1 %-ról 0,3 %-ra nőtt az érintett időszak alatt.
(99)
Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban egyenletesen, 23 %-kal csökkentek.
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Behozatal
index
100
153
251
233
Piaci részesedés %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importár
index
100
89
74
77
6.4.2. Áralákínálás
(100)
Az áralákínálást az együttműködő horvátországi gyártó exportárainak felhasználásával, a dömpingellenes vámok nélkül állapították meg, és 29,3 %-ban határozták meg. Tekintettel arra, hogy Horvátországban nincs másik exportáló gyártó, ez a megállapítás az ország egészére érvényes.
6.5. A dömpingellenes intézkedésekkel érintett egyéb országok
(101)
Az Eurostat adatai szerint a Kínai Népköztársaságból származó, a 926/2009/EK tanácsi rendelet (19) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti varrat nélküli csövek behozatala a figyelembe vett időszakban 80 %-kal csökkent.
(102)
A kínai behozatal piaci részesedése 2008 és a felülvizsgálati időszak között 20,5 %-ról 3,1 %-ra esett vissza.
7. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(103)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
7.1. Előzetes megjegyzések
(104)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt az (57) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk, másrészt a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján határozták meg.
(105)
Mintavétel esetén a bevált gyakorlatnak megfelelően bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) az uniós gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzforgalmat és a tőkebevonási képességet a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján vizsgálják meg.
7.2. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok
a) Gyártás
(106)
Az uniós gazdasági ágazat gyártása 2008 és a felülvizsgálati időszak között 16 %-kal, vagyis 3 479 266 tonnáról 2 917 325 tonnára csökkent. A gyártási mennyiség 2009-ben, a globális gazdasági visszaesés következtében jelentősen, 43 %-kal csökkent. 2010-ben és a felülvizsgálati időszakban a kereslet növekedésével helyreállt, 2009 és a felülvizsgálati időszak között 27 %-kal nőtt, azonban nem érte el újra a 2008-as szintet. A gyártási mennyiség a felhasználáshoz hasonló tendenciát mutatott - az Unión kívüli piacokon tapasztalható kereslet miatt azonban kisebb mértékben esett vissza, mint az uniós piaci felhasználás.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Gyártási mennyiség (tonna)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
index
100
57
77
84
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(107)
A gyártási kapacitás az érintett időszakban állandó maradt. A termelés 16 %-os csökkenésével a kapacitáskihasználás is visszaesett, 2008-tól a felülvizsgálati időszakig 80 %-ról 67 %-ra. A legjelentősebb, 80 %-ról 45 %-ra való visszaesésre azonban 2009-ben került sor, a termelés volumenének csökkenése következtében. 2010-ben és a felülvizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás folyamatosan nőtt.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Kapacitás
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
index
100
101
100
101
Kapacitáskihasználás
80 %
45 %
62 %
67 %
index
100
56
77
83
c) Készletek
(108)
Ami a készleteket illeti, a termelés nagy része rendelésre készül. A mintába felvett gyártók készletei 2009-ben ugyan jelentősen csökkentek, 2010-ben viszont kismértékű ingadozással újra megnőttek - a felülvizsgálati időszakra szinte elérték a 2008-as szintet, így a készletek ez esetben nem bizonyultak a kár releváns mutatóinak.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
106 078
82 788
107 490
104 184
index
100
78
101
98
d) Értékesítési volumen
(109)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal csökkent. Miután 2009-ben 42 %-kal csökkent, az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig 21 százalékponttal újra növekedett. Az értékesítés volumenének változása összhangban van az uniós piaci felhasználás alakulásával, ami 2009-ben - a gazdasági visszaesés eredményeként - 48 %-kal csökkent, majd kezdett újra helyreállni.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban működő független felek számára (tonna)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Piaci részesedés
(110)
Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült a piaci részesedését fokozatosan növelni - 2008-tól egészen a felülvizsgálati időszakig. Ez a növekedés főként azon dömpingellenes intézkedéseknek köszönhető, amelyek 2009 óta a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vannak érvényben. Az alábbi piaci részesedés az uniós gazdasági ágazat teljes unióbeli értékesítésének a részesedése, mind a független, mind a kapcsolódó vevők számára - az uniós felhasználás százalékos arányában kifejezve.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Piaci részesedés
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Index
100
112
120
121
f) Növekedés
(111)
2008 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás 34 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene csak 21 %-kal esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat tehát növelte a piaci részesedését, mialatt az Oroszországból és az Ukrajnából származó behozatal ugyanebben az időszakban 0,6 %-ot veszített a piaci részesedéséből.
g) Foglalkoztatás
(112)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2008 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent. A csökkenés 2009-ben kezdődött, 2010-ben folytatódott, a felülvizsgálati időszakban azonban a foglalkoztatás újra növekedett, 2010-hez képest 11 %-kal. Ez azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodni tudott az új piaci helyzethez.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
14 456
13 131
12 073
13 368
index
100
91
84
92
h) Termelékenység
(113)
Az uniós gazdasági ágazat teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszak alatt ingadozó volt.
Az uniós gazdasági ágazat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna munkavállalónként)
240,7
150,8
221,6
218,2
index
100
63
92
91
i) A dömpingkülönbözet nagysága
(114)
Figyelembe véve az érintett országokból érkező behozatal teljes mennyiségét, a tényleges dömpingkülönbözetek nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni.
7.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
a) Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(115)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkentek. Az árak 2009-ben kismértékben emelkedtek, mielőtt 2010-ben 17 %-kal csökkentek volna. A felülvizsgálati időszakban az árak 2010-hez képest kismértékben emelkedtek. Az árak alakulása összefügg azzal, hogy 2008-ban a nagyon magas kereslet, valamint a magas nyersanyagárak magas értékesítési árakat eredményeztek, ennek hatása még 2009 első felében is érvényesült. 2009 második felétől kezdve a kereslet jelentős mértékben csökkent, és az árak a nyersanyagárak csökkenő tendenciáját követve szintén csökkentek. A felülvizsgálati időszakban úgy tűnt, hogy az árcsökkenés megállt.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Bérek
(116)
2008 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Egyértelmű következtetést azonban nem lehet levonni.
c) Beruházások és tőkebevonási képesség
(117)
A figyelembe vett időszakban a varrat nélküli csőgyártáshoz kapcsolódó beruházások összességében 24 %-kal növekedtek. A beruházások mértéke a felülvizsgálati időszakban jelentős volt, és több mint 100 millió EUR-t tett ki. A varrat nélküli csövek ágazata tőkeintenzív iparág, amely a gyártóberendezések tekintetében a versenyképesség fenntartásához jelentős mértékű beruházásokat kíván meg. A vizsgálat megállapította, hogy a beruházásokra a termelés jelenlegi szintjének fenntartása érdekében került sor, nem pedig azért, hogy a termelési volument növeljék. A vizsgálat arra is fényt derített, hogy a mintába felvett gyártók a figyelembe vett időszakban nem szembesültek tőkebevonási nehézségekkel.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (ezer EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Nyereségesség az uniós piacon
(118)
A figyelembe vett időszakban a nyereségesség ugyan 66 %-kal visszaesett, a mintába felvett gyártók azonban ezen időszakban végig nyereségesek voltak. A 2008 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség meghaladta a legutóbbi vizsgálatban megállapított 3 %-os nyereségcélt. 2008 jelentős nyereséggel járó, nagyon kedvező év volt. A nyereségesség 2009-ben és 2010-ben is 50 %-kal esett vissza az előző évhez viszonyítva, a felülvizsgálati időszakban azonban újra emelkedett - 2010-hez képest 35 %-kal -, és 6,6 %-ot ért el. Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült igazodnia az Unióban tapasztalható csökkent kereslethez, és a mintába felvett gyártókat a globális/világpiaci kereslet is segítette abban, hogy a fix költségeiket csökkentsék. A nyereségesség 2008 utáni visszaesése egyrészt a gazdasági visszaesésre vezethető vissza; ez a kereslet jelentős visszaesését és az árak visszaesését okozta, másrészt a termelési volumen visszaesésének eredménye, amely növelte a termelési költségeket.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség az uniós piacon (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
index
100
49
25
34
e) A beruházások megtérülése
(119)
A befektetések megtérülése (ROI), azaz a varrat nélküli csövekkel kapcsolatos tevékenységeknek közvetlenül az eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett teljes nyeresége, amely közvetve összefügg a varrat nélküli csövek gyártásával, a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte, és pozitív maradt. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszakban 80 %-kal visszaesett, azonban a felülvizsgálati időszakban újra nőtt - 2010-hez képest 50 %-kal.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A befektetések megtérülése (ROI) (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
index
100
23
13
20
f) Pénzforgalom
(120)
A pénzforgalmi helyzet 2008 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen romlott; 93 %-kal esett vissza. A pénzforgalom tendenciája nem követte a nyereségesség tendenciáját; ez az értékcsökkenésre vezethető vissza, amely ebben a tőkeintenzív iparágban jellemzően magas.
A mintába felvett gyártók
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
index
100
74
10
7
g) A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(121)
Míg a fentiekben vizsgált mutatók azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazatot a gazdasági visszaesés kedvezőtlenül érintette, mivel az értékesítés és a termelés volumene, a befektetések megtérülése és a pénzforgalom csökkent, a mutatók azt is jelzik, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította a gyártóberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezet elvárásaihoz, és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket különösen olyan szegmensekben, ahol magas árrés érhető el. Mivel a 2006-ban az érintett országokból, valamint 2009-ben a Kínai Népköztársaságból származó behozatal ellen bevezetett dömpingellenes intézkedéseket követően javult az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete, megállapítható, hogy az intézkedések hatékonyak, és az uniós gazdasági ágazat kiheverte a múltbeli dömping hatásait, a 2008-as nyereségességi szintet azonban már nem éri el.
7.4. Következtetés
(122)
A felhasználás ugyan 34 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazatnak azonban sikerült a piaci részesedését növelni, és a termelési és az értékesítési volumen a felhasználásnál kisebb mértékben csökkent. A nyereségességet tekintve az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem szenvedett kárt.
8. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(123)
A (69), (70), (77) és (78) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az orosz és ukrán exportáló gyártóknak lehetőségük van arra, hogy a rendelkezésükre álló mintegy 1 750 000 tonna tartalékkapacitás felhasználásával jelentősen növeljék az Unióba irányuló kivitelük volumenét - mindez az uniós felhasználás egészét teszi ki. Az orosz és ukrán exportáló gyártók teljes kapacitása 5 500 000 tonna. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg jelentős mennyiségű orosz és ukrán varrat nélküli cső kerülne az uniós piacra annak érdekében, hogy visszaszerezze és tovább növelje a hatályban levő dömpingellenes vámok miatt elvesztett piaci részesedését.
(124)
A (95) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint megállapították, hogy az orosz és az ukrán importtermékek árai alacsonyak, és a termékeket az uniós árakhoz képest áralákínálással értékesítik. Az értékesítés valószínűleg ezeken az alacsony árakon folytatódna. Ukrajna esetében az árak a (80) preambulumbekezdésben említettek szerint még tovább is csökkenhetnek. Az ilyen árképzési magatartás, amely azzal párosul, hogy az érintett országok exportőrei az érintett termékből jelentős mennyiséget képesek az uniós piacra juttatni, minden valószínűség szerint megerősítené az uniós piacon tapasztalt árleszorító tendenciát, és vélhetően kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye a fent bemutatottak szerint szoros kapcsolatban áll az uniós piacon érvényes árak szintjével. Ezért amennyiben az uniós gazdasági ágazatnak nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített orosz és ukrán importtermékekkel kellene felvennie a versenyt, akkor a pénzügyi helyzete a legutóbbi vizsgálatban megállapítottak szerint valószínűleg romlana. Ez alapján megállapítást nyert, hogy az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
(125)
Emlékeztetni kell arra, hogy 2006-ban már hatályba léptek dömpingellenes intézkedések a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó import által okozott kárt okozó dömping leküzdésének érdekében. Az uniós gazdasági ágazat azonban nem élvezte teljes egészében ezen intézkedések előnyeit, mivel ezen országok piaci részesedését átvette az alacsony árú kínai behozatal. Ez minden bizonnyal negatív hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyreállására egészen addig, amíg 2009-ben nem hoztak Kína ellen intézkedéseket. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat kilábalása a korábbi dömping okozta helyzetből nem tekinthető befejezettnek, és hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is veszélyezteti az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal jelentős mennyisége által feltehetően okozott káros hatás.
(126)
Ami Horvátországot illeti, és a (60) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, az egyedüli üzemet eladásra kínálják, a termelés teljesen megszűnt, és a közeljövőben valószínűleg nem indul újra. Továbbá az Unióba történő behozatal elhanyagolható volumenére való tekintettel, még akkor is, ha a termelés a közeljövőben újraindul, nagyon kicsi a valószínűsége annak, hogy az Unióba irányuló kivitel eléri a múltbeli kivitel volumenét.
(127)
Ezért tekintettel arra, hogy a figyelembe vett időszakban a kivitel elhanyagolható volt, és a felülvizsgálati időszak után a termelés teljesen megszűnt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Horvátországból származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését.
9. AZ UNIÓS ÉRDEK
9.1. Bevezetés
(128)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy az Oroszországgal és Ukrajnával szemben jelenleg érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat - tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban - lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.
(129)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem állna érdekében az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása.
9.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(130)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt megerősítette az is, hogy a figyelembe vett időszakban az ágazat gazdasági helyzete kedvezően alakult. Különösen az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megnövelte a piaci részesedését, mutatja egyértelműen, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült a megváltozott piaci feltételekhez igazodnia. Az uniós gazdasági ágazat ezenkívül nyereséges volt a figyelembe vett időszak alatt.
(131)
Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válik az intézkedések fenntartása. Az intézkedések bevezetése lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megnövelje az értékesítési volumenét és a nyeresége szintjét, amely lehetővé teszi a gyártási létesítményekbe történő további befektetéseket. Amennyiben az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedéseket nem tartanák érvényben, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített importtermékek miatt, pénzügyi helyzete pedig tovább romlana.
9.3. Az importőrök érdeke
(132)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása az importőrökre nézve nem lesz jelentős. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint három importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet és működött együtt teljes körűen ebben az vizsgálatban. Arról számoltak be, hogy az intézkedések áremelkedést eredményeztek. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az együttműködő importőrök a varrat nélküli csöveket több különböző ország különböző szállítójától szerzik be, és hogy az árak versenyképesek, ezért az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartásának lehetséges hatása korlátozott mértékű lesz.
(133)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené őket kedvezőtlenül.
9.4. A felhasználók érdekei
(134)
A rendelkezésre álló információk alapján a varrat nélküli csövek a felhasználók termelési költségeinek viszonylag kis hányadát teszik csak ki. A varrat nélküli csövek általában nagyobb projektek (kazánok, csővezetékek, építkezések) részét képezik, amelyeknek csak korlátozott részét alkotják. Az intézkedések fenntartásának lehetséges hatása ezért nem lehet jelentős.
(135)
A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőívet. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen felhasználó működött együtt a vizsgálatban. Arról számolt be, hogy az intézkedések miatt nem érte kár, mivel más beszerzési források is rendelkezésre álltak, és a varrat nélküli csövek termelési költségeiben nem jelentenek nagy tételt. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy mivel a varrat nélküli csövek költsége a felhasználó iparágakban elhanyagolható tételt jelent és más beszerzési források is rendelkezésre állnak, a hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős hatást a felhasználó iparágra.
9.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(136)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
10. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(137)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Oroszországból és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, a Horvátországból származó behozatal esetében pedig azok hatályon kívül helyezését javasolja. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.
(138)
Egy orosz exportőr meghallgatást kért a meghallgató tisztviselővel, amelyet engedélyeztek. Az exportőr azzal érvelt, hogy a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy ő nem működött együtt a vizsgálatban. Az exportőr érdekelt félként jelentkezett, és a Bizottsághoz két - főként a kárral kapcsolatos - dokumentumot nyújtott be, amelyet a Bizottság kellőképpen figyelembe is vett. Az exportőr azonban nem töltötte ki a dömpingellenes kérdőívet, és nem szolgáltatott információkat az általa alkalmazott exportárral kapcsolatban. Ezért a Bizottságnak nem volt más lehetősége, mint hogy az Oroszországra vonatkozó rendes értéket a legjobb elérhető adatok alapján számítsa ki. Ezt a módszert az exportőr nem kifogásolta. E körülmények között az említett exportőr nem tekinthető a vizsgálatban teljes mértékben együttműködő félnek.
(139)
Az exportőr azzal is érvelt, hogy a nyilvánosságra hozott információk túl általánosak, ellentmondóak, és nincsenek kellőképpen megindokolva. Ezt az állítását azonban az exportőr nem támasztotta alá.
(140)
Egy másik orosz exportőr azzal érvelt, hogy az Oroszországból származó behozatalt nem lehet az Ukrajnából történő behozatallal összesítve kezelni. A legutóbbi vizsgálat során azonban az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatalt összesítve értékelték (a Horvátországból származó behozatallal együtt). Mivel az Oroszországból és Ukrajnából származó behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének feltételei még mindig teljesülnek, e behozatalok hatásait - a (88)-(92) preambulumbekezdésben említettek szerint - összesítve értékelik. Olyan érveket, amelyek e tekintetben a módszer megváltoztatását indokolnák, nem hoztak fel.
(141)
Több érdekelt fél érvelése szerint az uniós gazdasági ágazat helyzete nem indokolja az intézkedések fenntartását, mivel a kár megismétlődése nem valószínű. Azonban új érveket, amelyek a kár megismétlődésére vonatkozóan a (123)-(127) preambulumbekezdésben említettek szerint más következtetéshez vezetnének, nem hoztak fel.
(142)
Több érdekelt fél azzal is érvelt, hogy az intézkedések hatályának hossza nem megalapozott, és a hatályvesztésüket indokolja. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy ez az első hatályvesztési felülvizsgálat a jelenlegi termékkör tekintetében. E termékkör tekintetében az intézkedések csak 2006 óta vannak hatályban, amely nem tekinthető indokolatlanul hosszú időtartamnak. Az igaz, hogy 1997 és 2004 között Oroszországból, 2000 és 2004 között pedig Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések voltak hatályban, ezek azonban egy sokkal kisebb termékkörre vonatkoztak. Mindenesetre mivel a vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések fenntartása tekintetében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek, az a tény, hogy évek óta hatályban vannak intézkedések, irreleváns.
(143)
Végül azt terjesztették elő, hogy az Oroszországból származó behozatalt, a Belaruszból és Horvátországból származó behozataltól eltérően kezelik, és ez hátrányos megkülönböztetésnek tekinthető. Ez az állítás nem felel meg a valóságnak, ugyanis ezen országok helyzete teljesen különböző. A Belaruszból származó behozatalra irányuló panaszt visszavonták, és az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően az eljárást ezt követően megszüntették. (20) A nyilvánosságra hozatalt követően semmi nem utalt arra, hogy az eljárás megszüntetése nem az Unió érdeke. A (63)-(65) preambulumbekezdésben említettek szerint a horvátországi termelés megszűnt.
(144)
Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a beérkezett észrevételek nem indokolják a fenti következtetések megváltoztatását.
(145)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Ezzel ellentétben a Horvátországból származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályukat kell, hogy veszítsék.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Tanács végleges dömpingellenes vámot vet ki az Oroszországból és Ukrajnából származó, a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és az ex 7304 59 93 KN-kód (21) (7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód) alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, azon varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (22) szerint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
%
TARIC-kiegészítő kód
Oroszország
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant és Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Minden más vállalat
35,8
A999
Ukrajna
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Minden más vállalat
25,7
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) A Tanács megszünteti a felülvizsgálati eljárást a Horvátországból származó, a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, azon varrat nélküli vas- és acélcsövek esetében, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot - a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2012. június 26-án.