KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 18. juli 2011
om statsstøtte C 15/09 (ex N 196/09), som Tyskland har ydet eller påtænker at yde Hypo Real Estate
(meddelt under nummer K(2011) 5157)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/118/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Europa-Kommissionen godkendte den 2. oktober 2008 midlertidigt, dvs. for en periode på seks måneder eller indtil fremlæggelsen af en troværdig og veldokumenteret omstruktureringsplan for banken, statsstøtte til Hypo Real Estate Holding AG i form af en statsgaranti på 35 mia. EUR (registreret under N 44/08) (3). Tyskland anmeldte foranstaltningen den 30. september 2008.
(2)
Tyskland anmeldte den 1. april 2009 en omstruktureringsplan for Hypo Real Estate-koncernen (»HRE«) (registreret under N 196/09). Ved brev af 17. april 2009 supplerede Tyskland anmeldelsen af omstruktureringsplanen og underrettede Kommissionen om en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR og en forlængelse af statsgarantierne på 52 mia. EUR, som var ydet på grundlag af den godkendte hjælpepakke til pengeinstitutter (4).
(3)
Ved brev af 7. maj 2009 (5) meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde indledt proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne beslutning (»beslutningen om at indlede proceduren«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6) med en opfordring til at fremsætte bemærkninger.
(4)
Den 3. juni 2009 anmeldte Tyskland en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (registreret under N 333/09).
(5)
Den 17. august 2009 meddelte Tyskland Kommissionen, at man igen ønskede at forlænge de garantier på 52 mia. EUR, som var ydet til HRE på grundlag af den særlige fond for finansmarkedsstabilisering (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, »SoFFin«) (registreret under C 15/09) (se betragtning 2).
(6)
Den 20. og 21. oktober 2009 fremlagde Tyskland endnu en gang en ajourføring af omstruktureringsplanen, anmeldte yderligere planlagte foranstaltninger til HRE (oprettelse af et afviklingsorgan, ydelse af yderligere garantier) til Kommissionen og underrettede Kommissionen om en ny, dvs. den tredje, forlængelse af de eksisterende SoFFin-garantier på 52 mia. EUR (registreret under N 557/09).
(7)
Den 26. oktober 2009 anmeldte Tyskland under N 557/09 en yderligere kapitaltilførsel på 3 mia. EUR og SoFFin-garantier på i alt 18 mia. EUR til HRE samt en SoFFin-garanti på 2 mia. EUR til HRE-afviklingsorganet (7). Kommissionen havde ikke godkendt SoFFin-garantien på 2 mia. EUR.
(8)
Den 13. november 2009 udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure og godkendte midlertidigt for perioden indtil vedtagelse af Kommissionens endelige afgørelse om omstruktureringsplanen kapitaltilførsler på 60 mio. EUR, 2,96 mia. EUR og 3 mia. EUR (i sag C 15/09, N 333/09 og N 557/09). Denne beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (8) med en opfordring til at fremsætte bemærkninger.
(9)
Den 15., 16. og 17. december 2009 fremsendte Tyskland som supplement til anmeldelsen af 26. oktober 2009 yderligere oplysninger vedrørende SoFFin-garantierne på 18 mia. EUR (registreret under N 694/09).
(10)
Den 21. december 2009 godkendte Kommissionen SoFFin-garantierne på 18 mia. EUR midlertidigt i højst et år (sag N 694/09) (9).
(11)
Den 30. april 2010 anmeldte Tyskland en SoFFin-kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR (sag N 161/10).
(12)
Den 19. maj 2010 godkendte Kommissionen kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR midlertidigt indtil vedtagelse af en endelig afgørelse om omstruktureringsplanen (10).
(13)
Den 2. september 2010 anmeldte Tyskland en SoFFin-likviditetsgaranti på 20 mia. EUR (sag N 380/10).
(14)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland en hjælpeforanstaltning for værdiforringede aktiver (dvs. hensigten om at overføre HRE's aktiver til FMS-Wertmanagement AöR (11)»FMS-WM«) og en kapitaltilførsel på op til ca. 2,13 mia. EUR samt en yderligere garanti, dvs. en afviklingsgaranti på op til 20 mia. EUR (sag N 380/10).
(15)
Den 24. september 2010 udvidede Kommissionen endnu en gang den formelle undersøgelsesprocedure og godkendte midlertidigt hjælpeforanstaltningen, likviditetsgarantien på 20 mia. EUR og afvikingsgarantien på op til 20 mia. EUR. Denne afgørelse (12) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med en opfordring til at fremsætte bemærkninger. Kommissionens afgørelse af 24. september 2010 omfattede ikke den kapitaltilførsel på op til 2,13 mia. EUR, som Tyskland havde anmeldt den 10. september 2010, dvs. denne kapitaltilførsel er ikke godkendt af Kommissionen.
(16)
Den 14. juni 2011 fremlagde Tyskland en endelig ajourføring af omstruktureringsplanen. Den 15. juni 2011 fremsendte Tyskland en tilsagnspakke, som blev suppleret den 1. juli 2011.
(17)
Den 14. juni 2011 meddelte Tyskland, at den næste kapitaltilførsel ikke, som anført i anmeldelsen af 10. september 2010, ville udgøre 2,13 mia. EUR, men kun 2,08 mia. EUR, og at dette lavere beløb ville blive stillet til rådighed for FMS-WM.
(18)
Der fandt i tidens løb en række møder og telefonkonferencer sted, og der var yderligere korrespondance mellem Kommissionens tjenestegrene, Tyskland og HRE.
(19)
Kommissionen modtog bemærkninger fra tredjeparter, som den videresendte til Tyskland. Kommentarer fra Tyskland blev modtaget ved brev af 24. marts 2010.
II. MODTAGEREN OG STØTTEFORANSTALTNINGERNE
II.1. Modtageren
(20)
HRE blev oprettet i oktober 2003 gennem udskillelse af dele af HVB-koncernens aktiviteter inden for erhvervsmæssig ejendomsfinansiering. I 2007 overtog HRE DEPFA Bank plc. i Dublin og udvidede sine aktiviteter til at omfatte forretningsområderne Public Sector Finance (finansiering af den offentlige sektor) og Infrastructure Finance (finansiering af infrastrukturprojekter). HRE-koncernen (13) omfatter på nuværende tidspunkt Hypo Real Estate Holding AG (»HRE Holding«) og de tre datterselskaber Deutsche Pfandbriefbank AG (»PBB«), DEPFA Bank plc. og Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (»HRE Finance i.L.«), der er under afvikling. DEPFA Bank plc. og PBB besidder hver især en række yderligere datterselskaber og kapitalinteresser i selskaber. PBB er koncernens hovedbank, som har fået nyt navn, og det eneste af HRE Holdings tre datterselskaber, der fortsat vil indgå nye forretninger. Dens forretningsområder er ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. DEPFA Bank plc. er under afvikling og vil fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse ikke indgå nye forretninger. Dens kerneaktiviteter omfattede i det væsentlige finansiering af den offentlige sektor og budgetkreditter samt finansiering af infrastrukturprojekter (f.eks. veje, broer, tunneler og offentlige bygninger). HRE Finance i.L. er, som det allerede fremgår af navnet, en virksomhed i likvidation (14).
(21)
I 2010 blev FMS-WM, afviklingsorganet for HRE, oprettet. FMS-VM forvalter de aktier og derivater i HRE-koncernen, som blev overtaget, da disse enten var ikke-strategiske eller forbundet med uacceptable risici eller kapitalomkostninger. FMS-WM har i tidens løb overtaget en stor del af HRE's aktiver. FMS-WM har ingen tilladelse til at udøve bankvirksomhed.
(22)
HRE registrerede i regnskabsåret 2008 tab på 5,5 mia. EUR, i 2009 på 2,2 mia. EUR og i 2010 på 0,9 mia. EUR.
(23)
Gennem kapitaltilførslen på 3,02 mia. EUR (60 mio. EUR i marts 2009, 2,96 mia. EUR i juni 2009) erhvervede Tyskland 90 % af kapitalandelene i HRE. I efteråret 2009 fandt der en tvangsindløsning af minoritetsaktionærer (»squeeze-out«) sted. Tyskland erhvervede de resterende kapitalandele til 1,30 EUR pr. andel, og HRE blev dermed 100 %-ejet af Forbundsrepublikken Tyskland; senere påbegyndtes en omstrukturering.
II.2. HRE's vanskeligheder på baggrund af finanskrisen
(24)
Ved udgangen af september 2008 stod HRE over for en likviditetsmangel, som gjorde, at banken umiddelbart risikerede at blive insolvent. HRE var ikke i stand til at optage kortfristet kapital på markederne, da krisen på finansmarkederne var resulteret i, at en række pengemarkeder brød sammen. Efter at Lehman Brothers havde anmodet om kreditorbeskyttelse, gik navnlig interbankmarkedet næsten fuldstændigt i stå i midten af september 2008.
(25)
Forretningsmodellen for DEPFA Bank plc, siden oktober 2007 et 100 %-ejet datterselskab af HRE, som i vidt omfang var afhængig af finansiering via interbankmarkedet og andre kortfristede usikrede finansieringskilder, viste sig at være yderst sårbar under likviditetskrisen, og de heraf følgende problemer truede bankens eksistens.
(26)
HRE var nødt til at dække DEFPA Bank plc.'s kortfristede likviditetsbehov. Omfanget af kreditlinjer med forfaldsdato den 30. september 2008 var imidlertid mere, end HRE kunne dække. Desuden befandt de fleste selskaber i HRE-koncernen sig i samme situation på grund af transaktioner og forretninger inden for koncernen (f.eks. tilgodehavender, garantier og administrative erklæringer). Likviditetsproblemerne truede derfor alvorligt HRE-koncernens eksistens.
(27)
HRE's vanskeligheder skyldtes bl.a. også »nedarvede« problemer som følge af aktiver, der i betragtning af deres faktiske risikoprofil ikke gav et passende investeringsafkast. Desuden er HRE-koncernen opstået på grundlag af en fusion mellem flere mindre bankinstitutter, der anvendte forskellige it-applikationer, […] (15).
II.3. Statsstøtteforanstaltningerne
(28)
Tyskland har stillet eller vil stille kapital til rådighed for HRE på i alt op til ca. 9,95 mia. EUR (en del heraf til FMS-WM) og garantier på 145 mia. EUR. Desuden blev der gennemført en hjælpeforanstaltning til fordel for HRE med et støtteelement på ca. 20 mia. EUR.
II.3.1. Kapitaltilførsler
II.3.1.1. Kapitaltilførsel på 60 mio. EUR
(29)
Da Tyskland ønskede at få fuld kontrol med HRE ved gradvist at erhverve alle HRE's aktier, købte SoFFin den 30. marts 2009 20 mio. nye HRE-aktier til en nominel værdi på 3 EUR pr. aktie; på denne måde fik HRE en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR og SoFFin en andel på 8,65 % af HRE's kapital. Denne kapitaltilførsel blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 13. november 2009.
II.3.1.2. Kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR
(30)
Den 2. juni 2009 vedtog HRE's aktionærer en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR gennem udstedelse af nye HRE-aktier, som efterfølgende blev købt af SoFFin. Derpå besad SoFFin 90 % af aktierne i HRE. Disse nye kapitalandele blev registreret i handelsregistret den 8. juni 2009. Denne kapitaltilførsel blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 13. november 2009.
II.3.1.3. Kapitaltilførsel på 3 mia. EUR
(31)
Den kapitaltilførsel på i alt 3,0 mia. EUR, der blev anmeldt den 26. oktober 2009, var struktureret på følgende måde:
a)
2 mia. EUR blev overført til HRE Holdings og PBB's frie reserver. Efter tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) var HRE 100 %-ejet af Forbundsrepublikken Tyskland og SoFFin.
b)
1 mia. EUR blev overført til PBB som passivt kapitalindskud med en overskudsafhængig kupon på 10 % p.a.
(32)
Aftalerne om kapitaltilførslen på 3 mia. EUR blev undertegnet den 16. november 2009. Kommissionen godkendte denne kapitaltilførsel midlertidigt den 13. november 2009.
II.3.1.4. Kapitaltilførsel på op til 1,85 mia. EUR
(33)
Kapitaltilførslen på op til 1,85 mia. EUR til HRE's frie reserver blev opdelt i to trancher:
a)
En kapitaltilførsel på 1,4 mia. EUR (denne tranche blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 19. maj 2010 og derefter overført).
b)
En kapitaltilførsel på op til 450 mio. EUR (denne tranche blev ligeledes midlertidigt godkendt af Kommissionen den 19. maj 2010, dog på betingelse af, at der foreligger bestemte omstændigheder (16). Denne tranche er endnu ikke blevet overført, da disse omstændigheder ikke hidtil har foreligget).
(34)
Kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR er indeholdt i det samlede kapitalbehov, der er anført i omstruktureringsplanen for HRE. 1,4 mia. EUR af denne kapitaltilførsel blev overført for at overholde de tilsynsmæssige kapitalkrav og have en risikobuffer. Aftalen om denne kapitaltilførsel på 1,4 mia. EUR blev undertegnet den 20. maj 2010. Den resterende del af kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR, dvs. 450 mio. EUR, vil ifølge Tyskland efter planen blive foretaget i tredje kvartal 2011.
II.3.1.5. Kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR
(35)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland en kapitaltilførsel på op til 2,13 mia. EUR til HRE. Den 14. juni 2011 meddelte Tyskland, at kapitaltilførslen ikke ville udgøre 2,13 mia. EUR, men 2,08 mia. EUR, og at beløbet på 2,08 mia. EUR ville blive stillet til rådighed for FMS-WM. Ifølge Tyskland vil denne kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR blive foretaget i tredje kvartal 2011. Med forbehold af Europa-Kommissionens godkendelse overførte SoFFin beløbet på 2,08 mia. EUR som et kapitalkrav (Einlageanspruch) til HRE Holdings kapitalreserve. HRE Holding overførte dette kapitalkrav til FMS-WM pr. 1. oktober 2010.
II.3.2. Garantier
II.3.2.1. Garantier på 35 mia. EUR
(36)
Den 13. november 2008 stillede Tyskland statsgarantier på 35 mia. EUR for at dække HRE's refinansieringsbehov. Disse garantier blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 2. oktober 2008.
(37)
På grundlag af disse garantier sikredes en likviditetskredit på 20 mia. EUR fra Deutsche Bundesbank samt sikrede obligationer på 15 mia. EUR, som var overtaget af et konsortium af tyske pengeinstitutter.
(38)
For garantierne på 35 mia. EUR betalte HRE staten en godtgørelse bestående af en grundpræmie og en resultatrelateret præmie. Grundpræmien udgjorde 1 % p.a. af det såkaldte »first-loss-garantibeløb« og 0,5 % p.a. af det såkaldte »second-loss-garantibeløb«. Den resultatrelaterede præmie udgjorde 1,25 % p.a. af »first-loss-garantibeløbet« og 0,25 % p.a. af »second-loss-garantibeløbet«.
II.3.2.2. Garantier på 52 mia. EUR
(39)
Mellem november 2008 og februar 2009 modtog HRE på grundlag af den godkendte tyske hjælpepakke til pengeinstitutter (17) SoFFin-garantier på i alt 52 mia. EUR.
(40)
HRE betalte en provision på 0,5 % for den del af garantien, der var udnyttet til dækning af obligationer, og en tilsagnsprovision på 0,1 % for den ikke-udnyttede del af garantierne.
II.3.2.3. Garanti på 8 mia. EUR
(41)
De sikrede bankobligationer, der udløb den 23. december 2009, blev erstattet af en SoFFin-garanti på 8 mia. EUR. Kommissionen godkendte denne garanti midlertidigt den 21. december 2009.
(42)
HRE betalte en garantipræmie på 0,5 % p.a. af garantibeløbet til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.4. Garanti på 10 mia. EUR
(43)
Den SoFFin-garanti på 10 mia. EUR, som Kommissionen godkendte midlertidigt den 21. december 2009 i højst et år, var nødvendig for at dække HRE's likviditetsbehov.
(44)
HRE betalte en garantipræmie på 0,5 % p.a. af garantibeløbet til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.5. Garanti på 20 mia. EUR
(45)
HRE behøvede en yderligere likviditetsgaranti på 20 mia. EUR på grund af ugunstige udviklingstendenser på kapital- og rentefuturemarkederne, som berørte HRE indtil aktivernes overførsel til afviklingsorganet FMS-WM. Garantien blev godkendt midlertidigt af Kommissionen den 24. september 2010.
(46)
HRE betalte en garantipræmie på 0,8 % p.a. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.6. Garanti på op til 20 mia. EUR
(47)
På grund af de resterende usikkerhedsmomenter med hensyn til de komplekse tekniske procedurer i forbindelse med overførslen af aktiver til afviklingsorganet var der behov for en afviklingsgaranti på op til 20 mia. EUR. Kommissionen godkendte denne garanti midlertidigt den 24. september 2010.
(48)
HRE betalte en garantipræmie på 0,8 % p.a. til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.3. Overførsel af aktiver til et afviklingsorgan
(49)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland endvidere overførslen af et nominelt beløb på ca. 210 mia. EUR i aktiver og ca. 280 mia. EUR i derivater til afviklingsorganet FMS-WM. FMS-WM blev oprettet ved en bestyrelsesbeslutning af 8. juli 2010 på grundlag af den tyske lov om en stabiliseringsfond for finansmarkederne (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz (FMStFG), § 8a i denne lov). FMS-VM forvalter de aktiver og derivater i HRE-koncernen, som blev overtaget, da disse enten var ikke-strategiske eller forbundet med en uacceptabel risiko og en urimelig kapitalbyrde. FMS-WM fungerer uafhængigt af HRE og er beskyttet af SoFFins forpligtelse til at dække tab (Verlustausgleichspflicht). FMS-WM har imidlertid ingen tilladelse til at udøve bankvirksomhed. Mange af HRE's aktiver kunne derfor kun overføres syntetisk; alt efter de specifikke omstændigheder blev der udviklet forskellige »transfer«-mekanismer for at opnå en tilsvarende reguleringsmæssig kapitalaflastningseffekt for PBB eller HRE-koncernen.
(50)
Overførslen blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 24. september 2010. I forbindelse med denne foranstaltning blev ikke-strategiske og nødlidende aktiver såsom statsobligationer eller nødlidende realkreditlån (eller kun deres lovpligtige egenkapitalbehov, som beskrevet i betragtning 49) overført til et offentligt støttet organ med henblik på at blive afviklet over en årrække. De overførte, ikke-strategiske aktiver omfattede også aktiver, der ikke kunne anvendes som sikkerhed for dækkede obligationer.
(51)
Overførslen fandt faktisk sted den 30. september 2010. På dette tidspunkt havde den portefølje, der skulle overføres, i afskrivningsmæssig henseende en bogført værdi på 173 mia. EUR. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (»meddelelsen om værdiforringede aktiver«) (18) udpegede Kommissionen eksterne eksperter, som skulle bistå den ved værdiansættelsen af porteføljen, beregningen af støtteelementet og besvarelsen af spørgsmålet, om og i hvilket omfang der ved overførslen blev langt en højere værdi til grund end den reelle økonomiske værdi. Som fastsat i meddelelsen om værdiforringede aktiver lod Tyskland også en ekstern ekspert foretage en uafhængig værdiansættelse.
(52)
Porteføljen omfattede geografisk diversificerede erhvervsrealkreditlån på ca. 30 mia. EUR, som i det væsentlige havde til formål at finansiere kontorbygninger og indkøbscentre, havde en forholdsvis kort løbetid (tre år), men var af lavere kreditkvalitet.
(53)
Den del af porteføljen, der ikke vedrørte aktiviteter inden for erhvervsrealkreditlån, omfattede finansiering af den offentlige sektor eller obligationer og lån til offentlige organer og forsyningsselskaber. Hovedparten af disse aktiviteter udgjordes af standardobligationer (plain vanilla-obligationer), men omfattede også »strukturerede kreditinstrumenter« (31 mia. EUR) og offentlige obligationer (30 mia. EUR). Kvaliteten af aktiverne i denne del af porteføljen var betydelig bedre end kvaliteten af erhvervsrealkreditlånene. Da værdipapirerne imidlertid havde en lang løbetid, og kreditspændet på markedet blev større efter købet, kunne der også her registreres betydelige afslag med hensyn til markedsprisen.
(54)
Kommissionens eksperter fandt, at i modsætning til visse andre statsstøttesager var de komplekse erhvervsrealkreditlån og strukturerede kreditinstrumenter (i det væsentlige securisation af studielån og af offentlige lån og 5 mia. EUR fra en »total return swap«) generelt sikre. De forventede kun begrænsede tab i disse kategorier, men dog større end anslået af de tyske eksperter, på grund af værdiansættelsen af cash bonds i Halcyon- og Pegasus-strukturerne samt det negative grundlag og de finansieringsomkostninger, der var forbundet med »total return swap«. Plain vanilla-obligationerne blev derimod overført til en swapværdi tæt på paritet og dermed langt over den reelle økonomiske værdi. Desuden blev de handlet på markeder, som ikke var særligt berørt af værdiforringelser, således at deres reelle økonomiske værdi under alle omstændigheder skulle ligge tæt på deres markedsværdi. Kommissionens eksperter konkluderede derfor, at den reelle økonomiske værdi (real economic value - REV) af denne del af porteføljen ligger betydeligt under den værdi, hvortil HRE overførte den til FMS-WM.
(55)
Med hensyn til derivatporteføljen var Kommissionens eksperter i vidt omfang enige i de tyske eksperters resultater. Endvidere vurderede de modværdien af kreditrisikoen noget højere end de tyske eksperter og tog hensyn til en række resultater fra deres stikprøve samt en generel belastning for »operationelle risici«, da de lagde forsigtige antagelser til grund med hensyn til mangler ved den generelle effektivitet af risikoafdækningen.
(56)
I nedenstående tabel sammenfattes resultaterne fra Kommissionens eksperter.
(mia. EUR)
Portefølje
Nominel værdi
Overførselsværdi (OV)
Δ REV - OV
(tal fra Tyskland)
Δ REV - OV
(tal fra Kommissionens eksperter)
Forskel
(Kommissionen/Tyskland)
Obligationer
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturerede kreditter
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Erhvervs-realkreditlån
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Ikke-erhvervs-realkreditlån
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivater
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
I alt
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Støttebeløbet, der defineres som differencen mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, og som i henhold til meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke på forhånd er foreneligt med det indre marked, ansættes derfor af eksperterne til ca. 16,2 mia. EUR. Det er vanskeligt at sætte nøjagtigt tal på det samlede støttebeløb, dvs. differencen mellem overførselsværdi og markedværdi, da der ikke foreligger tilstrækkeligt let tilgængelige markedspriser for porteføljens lånedel. På grundlag af den ekstreme antagelse, at markedsværdien af lånebogen er på nul, fremkommer en samlet støtte på 90 mia. EUR. Hvis det antages, at obligationerne handles som likvide obligationer med en lignende løbetid og kreditkvalitet, udgør den samlede støtte ca. 20 mia. EUR.
II.4. Begrundelse for at indlede og udvide den indgående undersøgelse
(58)
Den 7. maj 2009 indledte Kommissionen en indgående undersøgelse af statsstøtteforanstaltningerne til fordel for HRE, som i det væsentlige var baseret på, at Kommissionen nærede tvivl om HRE's rentabilitet, navnlig på grundlag af HRE's refinansieringsstrategi og refinansieringsbehov. I den oprindelige omstruktureringsplan, som blev forelagt for Kommissionen den 1. april 2009, blev kun eksterne faktorer anført som grunde til HRE's økonomiske vanskeligheder, og man tilstræbte en reduktion af balancesummen med kun 25 %, hvilket ville betyde, at refinansieringen ville forblive omfattende. HRE havde planer om at opnå denne reduktion af koncernbalancen ved salg af aktiver på markedet og ikke ved overførsel heraf til et afviklingsorgan. I omstruktureringsplanen blev bl.a. finansieringen af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, betegnet som en af HRE's kerneaktiviteter. Omstruktureringsplanen indeholdt imidlertid meget få oplysninger om aspekter, der var af afgørende betydning for omstruktureringsprocessen, såsom ombygning og integration af it-systemerne. På daværende tidspunkt nærede Kommissionen desuden tvivl om, hvorvidt de foranstaltninger, der skulle begrænse konkurrencefordrejninger, var tilstrækkelige, og der var sikret en tilstrækkelig byrdefordeling.
(59)
Den indgående undersøgelse blev udvidet den 13. november 2009 af følgende grunde:
a)
De yderligere statslige foranstaltninger til fordel for HRE i form af en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (se betragtning 30), en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (se betragtning 31 og 32), en garanti på 8 mia. EUR (se betragtning 41 og 42), en garanti på 10 mia. EUR (se betragtning 43 og 44) og garanti på 2 mia. EUR (19) til refinansiering af en mulig afviklingsløsning samt kapitaltilførsler på i alt op til 4 mia. EUR (med følgende fordeling: den i betragtning 33 og 34 beskrevne kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR og den i betragtning 35 anførte kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR) skal omfattes, og
b)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt omstruktureringsforanstaltningerne var i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (20) (meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren).
(60)
Den 24. september 2010 blev den indgående undersøgelse endnu en gang udvidet af følgende grunde:
a)
De yderligere statslige foranstaltninger til fordel for HRE, som vedrørte en garanti på 20 mia. EUR (se betragtning 45 og 46), en yderligere garanti på op til 20 mia. EUR (se betragtning 47 og 48) og overførsel af aktiver til et afviklingsorgan (se betragtning 49-57) skal omfattes, og
b)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt hjælpeforanstaltningen navnlig med hensyn til gennemsigtighed, værdiansættelse, byrdefordeling og prissætning opfyldte kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver; endvidere blev det efter Kommissionens opfattelse ikke tilstrækkeligt godtgjort, at omstruktureringsplanen kunne sikre en genoprettelse af rentabiliteten, en passende byrdefordeling og en passende begrænsning af konkurrencefordrejningerne.
II.5. Centrale punkter i omstruktureringsplanen
(61)
Tyskland anmeldte den 1. april 2009 det første udkast til omstruktureringsplanen for HRE og fremlagde efter flere ændringer den endelige ajourføring af denne plan for Kommissionen den 14. juni 2011. Såfremt en anden plan ikke nævnes, vedrører alle senere henvisninger i denne afgørelse til denne endelige udgave af 14. juni 2011.
(62)
Efter at være blevet frigjort for sine værdiforringede aktiver med en nominel værdi på 210 mia. EUR ved at overføre disse til afviklingsorganet FMS-WM vil HRE ifølge omstruktureringsplanen udforme sine aktiviteter på en sådan måde, at dens hovedbank PBB kan arbejde på grundlag af en solid finansieringsplan og en forbedret intern kontrol. Dens fremtidige aktiviteter vil have et meget mindre omfang end HRE's før krisen; dette gælder med hensyn til HRE's balancesum, omfang af nye forretninger, arbejdsstyrke, filialnet og regionale rækkevidde.
(63)
I forhold til perioden før krisen vil PBB's strategiske balancesum, der er korrigeret for de positioner, der er under afvikling og syntetisk er overført til FMS-WM, ved udgangen af 2011 udgøre ca. 15 % af HRE's koncernbalance ved udgangen af 2008. De nye forretninger inden for ejendomsfinansiering vil således blive reduceret til 30 % af niveauet før krisen (HRE's nye forretninger inden for erhvervsmæssig ejendomsfinansiering udgjorde i 2007 32,1 mia. EUR). Arbejdsstyrken blev nedskåret med ca. 30 %, og alle medlemmerne af HRE's direktion før krisen udskiftet. Mere en 30 kapitalinteresser, heraf en tredjedel i lande uden for Europa, blev afhændet eller likvideret eller er under afvikling. 26 af 32 filialer blev lukket. Endvidere blev »New Evolution«, et flerårigt projekt på koncernplan med henblik på ombygning af it-landskabet, påbegyndt med et budget på ca. 180 mio. EUR.
(64)
PBB vil fortsat være aktiv inden for to strategiske forretningsområder - ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. Begge områder er begrænset til aktiver i forbindelse med tyske dækkede obligationer - realkreditobligationer (Hypothekenpfandbriefe) eller offentlige obligationer (öffentliche Pfandbriefe). Alle andre aktiviteter, navnlig finansiering af den offentlige sektor, finansiering af infrastrukturprojekter, kapitalmarkedstransaktioner og formueforvaltning, ophører.
(65)
Med hensyn til HRE Holdings to andre datterselskaber gælder følgende: DEPFA Bank plc. vil fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse være under afvikling og ikke indgå nye forretninger. Dette gælder ligeledes for deres datterselskaber. HRE Finance i.L. er i likvidation og indgår heller ingen nye forretninger.
(66)
Ifølge Tyskland udgør den principielle beslutning om at følge en mere konservativ forretningsstrategi og koncentrere sig om tyske særligt dækkede obligationer som primær refinansieringskilde en kvalitativ forbedring af udlånsvirksomheden, da disse er omfattet af den tyske Pfandbriefgesetz, der stiller særlige krav til risikostyring, -overvågning og -kontrol og fastsætter beskyttelsesforanstaltninger såsom begrænsning af belåningsprocenten. Denne finansieringsstrategi reducerer HRE's tidligere afhængighed af interbankpengemarkedet betydeligt, som så navnlig vil være begrænset til warehousing-fasen inden udstedelsen af dækkede obligationer.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(67)
Kommissionen modtog følgende bemærkninger fra interesserede parter, der er sammenfattet nedenfor:
a)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (november 2009):
-
vdp er overbevist om, at en forretningsmodel, der er koncentreret om forretninger baseret på særligt dækkede obligationer, er lovende og kan sikre en banks langsigtede levedygtighed og rentabilitet uden statsgarantier.
b)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds er af den opfattelse, at tildelingen af støtte krænker visse aktionærers rettigheder, at SoFFins planlagte overtagelse af alle HRE-aktier ved tvangsindløsning af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) udgør yderligere statsstøtte, og at tvangsindløsningen er uegnet og i strid med princippet om de frie kapitalbevægelser.
c)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Heisse Kursawe Eversheds (februar 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds anfører endvidere, at tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107 f. i TEUF, at en sådan støtte er i strid med de frie kapitalbevægelser, og at statsstøtte til HRE kun må godkendes, hvis HRE videreføres på grundlag af en bæredygtig omstruktureringsplan.
d)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Bohdan Kalwarowskyj (februar 2010):
-
Kalwarowskyj er af den opfattelse, at det på grundlag af de vurderingsrapporter for HRE, der blev fremlagt i forbindelse med tvangsindløsningen den 5. oktober 2009, klart fremgår, at HRE vil være levedygtig og rentabel, og at SoFFin i samarbejde med HRE bestræber sig på at manipulere virksomhedens værdi i nedadgående retning.
IV. KOMMENTARER FRA TYSKLAND TIL BEMÆRKNINGERNE FRA INTERESSEREDE PARTER
(68)
Kommissionen modtog den 24. marts 2010 kommentarer fra Tyskland til bemærkningerne fra interesserede parter:
a)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Ifølge Tyskland bekræfter bemærkningerne fra vdp, at planerne i forbindelse med HRE's forretningsmodel er baseret på plausible antagelser.
b)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Heisse Kursawe Eversheds:
-
Tyskland er af den opfattelse, at tvangsindløsningen ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Da tvangsindløsningen ikke udgør statsstøtte, er spørgsmålet, om der foreligger en tilsidesættelse af princippet om de frie kapitalbevægelser (hvilket ifølge Tyskland under ingen omstændigheder er tilfældet), heller ikke relevant for den indgående undersøgelse af den foreliggende sag.
c)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Bohdan Kalwarowskyj:
-
Tyskland er enig med Kalwarowskyj i, at HRE's langsigtede levedygtighed vil være sikret på grundlag af de planlagte omstruktureringsforanstaltninger.
V. TYSKLANDS STANDPUNKT
(69)
Tyskland accepterer, at foranstaltningerne udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(70)
For at sikre, at den forretningsmodel, der er beskrevet i omstruktureringsplanen, gennemføres i praksis, byrderne fordeles hensigtsmæssigt, og konkurrencefordrejninger begrænses til det nødvendige minimum, afgav Tyskland den 15. juni 2011 en række tilsagn, som blev suppleret den 1. juli 2011 (21). Denne tilsagnspakke kan sammenfattes på følgende måde:
a) Gennemførelse af omstruktureringsplanen og tilsagnene: Tyskland sikrer, at den endelige udgave af omstruktureringsplanen og tilsagnene gennemføres fuldstændigt.
b) Forpligtelsernes varighed: Principielt gælder tilsagnene indtil afslutningen af omstruktureringsperioden, dvs. indtil den 31. december 2015. Forpligtelser med hensyn til DEPFA Bank plc. og dens datterselskaber bortfalder imidlertid principielt, så snart DEPFA Bank plc. er genprivatiseret, såfremt dette finder sted inden da. I et sådant tilfælde vil Tyskland på forhånd anmelde salget til Kommissionen og ikke gennemføre dette, såfremt det skulle finde sted inden den 31. december 2013, uden Kommissionens godkendelse. Forpligtelserne med hensyn til PBB bortfalder, så snart PBB er genprivatiseret, men under ingen omstændigheder inden den 31. december 2013.
c) Forretningsområder: Tyskland sikrer, at kun PBB indgår nye forretninger og begrænser disse til de to forretningsområder ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer, mens alle andre forretningsområder ophører (porteføljen med hensyn til finansiering af den offentlige sektor forbliver på PBB's balance, men som afviklingsportefølje), og alle andre selskaber i HRE ophører med deres aktiviteter.
d) Genprivatisering af PBB: Tyskland genprivatiserer PBB så hurtigt som muligt, men senest den 31. december 2015.
e) Begrænsning af PBB's vækst: Tyskland sikrer, at PBB's vækst forbliver inden for visse grænser, både med hensyn til balancesummens størrelse og omfanget af nye forretninger.
f) Afviklingsorgan: Tyskland sikrer, at PBB efter den 30. september 2013 ikke længere udfører tjenesteydelser inden for formueforvaltning og refinansiering for afviklingsorganet FMS-WM, og at det sikres i organisatorisk henseende, at disse tjenesteydelser kan overtages af tredjemand.
g) Tilstedeværelse på markedet: Tyskland sikrer, at PBB kun indgår nye forretninger på følgende geografiske markeder:
i)Ejendomsfinansiering:
-
Kernemarkeder (22): Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Spanien
-
Andre markeder: Sverige, Polen, Den Tjekkiske Republik, Belgien, Nederlandene, Luxembourg, Østrig, Schweiz, Danmark, Finland, Norge, Slovakiet og Ungarn
ii)Finansiering af offentlige investeringer:
-
Kernemarkeder: Tyskland, Frankrig, Spanien, Italien
-
Andre markeder: Schweiz, Østrig, Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Sverige, Norge, Danmark, Finland, Belgien, Nederlandene, Luxembourg og Det Forenede Kongerige.
h) Modydelse for anvendelse af afviklingsorganet: Tyskland sikrer, at HRE inden for rammerne af sine muligheder betaler et passende vederlag som modydelse for at anvende afviklingsorganet FMS-WM. Tyskland sikrer navnlig, at Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (»FMSA«) pålægger HRE at betale 1,59 mia. EUR til FMS-WM direkte eller via HRE's datterselskaber. Betalingen skal foretages af de selskaber i HRE, som har overført aktiver til afviklingsorganet, og hvis kernekapitalprocent overstiger 15 %. PBB tilbageholder overskud for at tilbagebetale det passive kapitalindskud.
i) Begrænsning med hensyn til rentebetalinger og udlodninger af udbytte: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber inden for rammerne af bestemmelserne ikke foretager betaling af renter og udbytte.
j) Begrænsning med hensyn til tilbagebetalinger: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber ikke foretager tilbagebetaling i forbindelse med øvrige egenkapitalinstrumenter.
k) Ingen erhvervelse af virksomheder: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber ikke erhverver andre virksomheder i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
l) Tilsagn vedrørende HRE's/PBB's informationsteknologi: Tyskland sikrer, at projektet til forbedring af bankens it-systemer gennemføres fuldstændigt.
m) Tilsagn vedrørende mål for mindsteafkast af nye forretninger (RAROC): Tyskland sikrer, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC (risk-adjusted return on capital) på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis.
n) Tilsynsadministrator: Tyskland sikrer, at omstruktureringsplanen og alle tilsagn i tilsagnspakken gennemføres korrekt, og at dette løbende overvåges af en tilstrækkeligt kvalificeret tilsynsadministrator.
VI. VURDERING AF STØTTEN
VI.1. Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF og potentielle modtagere
(71)
De forskellige foranstaltninger blev ydet enten direkte af Tyskland eller af SoFFin, en enhed oprettet og kontrolleret af forbundsregeringen, og derfor ved hjælp af statsmidler. Foranstaltningerne giver HRE en selektiv fordel ved at gøre det muligt for den at optage ny kapital på gunstigere vilkår, der ikke findes på markedet, anvende garantier til risikoafdækning og gøre brug af hjælpeforanstaltninger. HRE er aktiv på internationalt plan og konkurrerer med andre banker i Tyskland og andre lande. Foranstaltningerne udgør derfor, som allerede anført i Kommissionens tidligere afgørelser vedrørende HRE (23), statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(72)
Inden for HRE-koncernen indgår kun PBB (herunder dens datterselskaber) nye forretninger og er derfor aktiv på markederne. PBB er derfor den enhed, der viderefører HRE's aktiviteter (dog i begrænset omfang, som anført i betragtning 63). Alle andre enheder i HRE-koncernen (dvs. DEPFA Bank plc. og dens datterselskaber samt HRE Finance i.L.) er under afvikling, og deres aktiviteter er begrænset til det for en velordnet afvikling nødvendige minimum, men de indgår ingen nye forretninger.
(73)
Målet og formålet med alle støtteforanstaltninger (uafhængigt af, om de officielt blev ydet til HRE, HRE Holding, PBB eller DEPFA Bank plc.) er i sidste instans at sørge for, at PBB fortsat kan være aktiv på markederne. Årsagen til konkurrencefordrejningen er derfor PBB's fortsatte tilstedeværelse på markedet. DEPFA Bank plc. kan (ligesom FMS-WM) betragtes som et rent afviklingsorgan for de aktiver, der af mange forskellige årsager ikke blev overført til FMS-WM (»bad bank«). Den vil realisere aktiverne, når de forfalder, eller sælge dem på markedet, men ikke indgå nye forretninger fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse (24).
(74)
Da PBB derfor er den økonomiske videreførelse af HRE, betragtes PBB i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis (25) som modtageren af støtten, således at nedenstående forenelighedsanalyse er koncentreret om PBB.
(75)
Med hensyn til Heisse Kursawe Eversheds' bemærkninger om, at tvangsindløsningen udgør statsstøtte, bemærker Kommissionen, at kapitaltilførslerne til HRE ganske vist udgør statsstøtte, men at tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne som sådan (dvs. overtagelsen af deres kapitalandele mod en tilsvarende betaling til disse aktionærer) ikke indeholder noget støtteelement, da banken ikke har fået en fordel derved som følge af statsmidler. I forbindelse med tvangsindløsningen foretog staten betalinger til minoritetsaktionærerne, hvilket imidlertid ikke havde nogen økonomiske konsekvenser for HRE. For HRE er det kun ejerstrukturen, der er ændret. Det er i denne afgørelse derfor ikke nødvendigt at behandle spørgsmålet, om tvangsindløsningen er i strid med traktatens bestemmelser om de frie kapitalbevægelser.
VI.2. Støttens forenelighed med det indre marked
VI.2.1. Anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF
(76)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan støtte, der kan afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, betragtes som forenelig med det indre marked. Da en systemisk vigtig banks konkurs kan påvirke finansmarkederne direkte og en medlemsstats økonomi som helhed indirekte, baserer Kommissionen på nuværende tidspunkt sin vurdering af statsstøtteforanstaltninger i banksektoren på denne bestemmelse i betragtning af den fortsat skrøbelige situation på finansmarkederne.
(77)
Navnlig i betragtning af HRE's tidligere position på det tyske Pfandbrief-marked, HRE's tidligere balancesum og omfanget af HRE's tidligere derivatbeholdning ser Kommissionen ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved Tysklands klassificering af HRE som systemisk vigtig bank.
(78)
Kommissionen bemærker, at HRE har modtaget redningsstøtte, som Kommissionen anså for at være forenelig med det indre marked; det skal imidlertid nu undersøges, om den kan anses for at være omstruktureringsstøtte, der er forenelig med det indre marked. Kommissionen skal derfor nu på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver og meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren foretage en forenelighedsanalyse af disse foranstaltninger samt alle yderligere omstruktureringsforanstaltninger, dvs. garantierne på 52 mia. EUR og kapitaltilførslen på 2,08 mia. EUR.
VI.2.2. Vurdering på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver
(79)
Enhver overførsel af aktiver til et afviklingsorgan skal ske i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver. Endvidere hedder det i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren, at det generelt er et af de bedste midler til at begrænse konkurrencefordrejninger, at der betales en passende pris for enhver form for statslig indgriben, fordi støttens størrelse dermed begrænses. Derudover kan det være nødvendigt at begrænse bankens ekspansionsmuligheder inden for bestemte forretningsområder eller geografiske områder, f.eks. ved hjælp af markedsorienterede midler såsom konkrete kapitalkrav, hvis direkte restriktioner for ekspansionen ville svække markedet, eller for at mindske moral hazard.
(80)
Med hensyn til støtteberettigelsen af de aktiver, der skal overføres, skal der ifølge punkt 34 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ubetinget anlægges en pragmatisk og fleksibel tilgang ved udvælgelsen af de enkelte kategorier af aktiver, der kan omfattes af en hjælpeforanstaltning. Kommissionen har anvendt denne fleksible tilgang i andre støttesager og accepteret overførsel af aktiver, hvor der strengt taget ikke var tale om nødlidende aktiver, men derimod om aktiver, der med hensyn til den gennemgribende ændring af den pågældende banks forretningsmodel ikke var af strategisk betydning.
(81)
For at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, og er det, som forklaret i punkt 46 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver. Kommissionen ved, at det ved oprettelsen af afviklingsorganet navnlig af tekniske grunde ikke var muligt omgående at adskille forbindelserne mellem PBB og FMS-WM. Dette skal imidlertid gøres hurtigst muligt efterfølgende. Tyskland har derfor givet tilsagn om, at PBB vil sørge for en fuldstændig organisatorisk uafhængighed af de forbundne forretningsfunktioner og ikke længere vil udføre disse for FMS-WM efter den 30. september 2013.
(82)
Med hensyn til værdiansættelse og byrdefordeling hedder det i punkt 21 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, at et korrekt afkast er en del af den krævede byrdefordeling. Kommissionen undersøger, om der i overensstemmelse med bilag IV til meddelelsen om værdiforringede aktiver ved prissætningen af støtte til aktiver er indeholdt et afkast til staten under behørig hensyntagen til risici for fremtidige tab, der overstiger prognoserne i fastsættelsen af den reelle økonomiske værdi. I overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med hjælpeforanstaltninger (26) foretages værdiansættelsen af afkastkravet for en kapitalaflastning på grundlag af overførslen til den reelle økonomiske værdi, selv hvis denne er lavere end overførselsværdien.
(83)
Ifølge punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsværdien svare til den reelle økonomiske værdi. Hvis en medlemsstat finder det nødvendigt - bl.a. for at afværge teknisk insolvens - at anvende en overførselsværdi, der overstiger den reelle økonomiske værdi, kan dette kun accepteres, hvis det samtidig ledsages af en gennemgribende omstrukturering, og der indføres betingelser, der gør det muligt at tilbagesøge denne yderligere støtte på et senere stadium, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul.
(84)
På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at den forskel mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, der blev fastsat med bistand fra uafhængige eksperter og skal tilbagesøges på et senere tidspunkt, udgør 16,2 mia. EUR og kræver en særlig gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af banken. I henhold til punkt 21 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal der ikke betales et yderligere afkast, da der efter et forudgående kapitalfradrag på 16,2 mia. EUR ikke forventes en yderligere kapitalaflastning (27).
(85)
Kommissionen bemærker, at Tyskland ikke udtrykkeligt har fastsat tilbagesøgning af dette beløb. Tyskland har imidlertid medtaget klausuler, der så vidt muligt skulle muliggøre en tilbagesøgning, og fastsat følgende:
a)
En betinget betaling på 1,59 mia. EUR fra HRE-koncernen til afviklingsorganet.
b)
PBB anvender ikke-udloddede udbytter til at tilbagebetale Forbundsrepublikken Tysklands passive kapitalindskud.
c)
Efter at beløbet på 1,59 mia. EUR er betalt fuldt ud, skal DEPFA Bank plc.-delkoncernen (dvs. moderselskab og alle datterselskaber) betale Tyskland et passende afkast for statens støtte.
d)
Selv om HRE er blevet nationaliseret, har Tyskland til hensigt at genprivatisere PBB, således at Tyskland også vil modtage provenuet af en eventuel genprivatisering. Da banken overgik til statens ejendom, og staten nu har planer om at genprivatisere banken, kan det endvidere gøres gældende, at staten vil forsøge at få mest muligt af sit indskud tilbage, og at de tidligere ejere har ydet et passende bidrag.
Den planlagte omstrukturering er desuden meget vidtgående og omfatter en radikal indskrænkning af den »gode« hovedbank til ca. 15 % af HRE's størrelse ved udgangen af 2008. I forbindelse med tilsagnene med hensyn til begrænsning af væksten, indskrænkninger af produktudbuddet, corporate governance og genprivatisering ved offentligt udbud kan den samlede pakke betegnes som tilstrækkelig vidtrækkende til omstruktureringen som omhandlet i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(86)
Kommissionen bemærker ligeledes, at den tvivl, som den havde givet udtryk for med hensyn til Tysklands og HRE's vilje og evne til at sikre fuld gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne efterfølgende, er fjernet på grundlag af de omfattende oplysninger, der er fremsendt af et engageret medarbejderteam i banken. Til dels på Kommissionens anmodning lod HRE endvidere foretage en undersøgelse af kohærensen og kvaliteten af sine datasæt, hvilket gjorde det lettere for Kommissionens eksperter at foretage den endelige undersøgelse heraf. Derudover har Tyskland og PBB givet tilsagn om en vidtrækkende forbedring af risikostyrings- og rapporteringssystemerne for at fjerne Kommissionens tvivl med hensyn til mulige mangler i det fremtidige ledelsesinformationssystem.
VI.2.3. Forenelighed med meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren
(87)
Meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren fastsætter de statsstøtteregler, der skal anvendes i forbindelse med omstrukturering af pengeinstitutter under den nuværende krise. For at være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF skal en omstrukturering af et pengeinstitut, der planlægges under den aktuelle finanskrise, i henhold til denne meddelelse sikre genoprettelse af den pågældende banks langsigtede rentabilitet, fastsætte et passende eget bidrag fra den støttemodtagende bank (byrdefordeling) og indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger (28).
(88)
De allerede ydede og planlagte kapitaltilførsler samt størrelsen af statsstøtten på grundlag af overførslen af aktiver udgør i alt mere end 20 % af HRE's risikovægtede aktiver før krisen.
VI.2.3.1. Genoprettelse af PBB's langsigtede rentabilitet
(89)
I overensstemmelse med afsnit 2 i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren fremlagde Tyskland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, hvori grundene til HRE's økonomiske vanskeligheder er analyseret og forretningsmodellen detaljeret beskrevet.
(90)
Det fremgår af omstruktureringsplanen samt Tysklands supplerende bemærkninger, at HRE's vanskeligheder i det væsentlige skyldes følgende faktorer:
a)
HRE og navnlig dens selskab DEPFA Bank plc. var som banker, der udelukkende opnåede finansiering på penge- og kapitalmarkedet uden franchise-finansiering, i høj grad afhængige af et intakt interbankkapitalmarked, som i en periode fuldstændig kollapsede efter Lehman Brothers' insolvens.
b)
»Nedarvede« problemer som følge af aktiver, der i betragtning af deres faktiske risikoprofil ikke gav et passende investeringsafkast.
c)
HRE-koncernen var opstået på grundlag af en fusion mellem flere mindre banker, der anvendte forskellige it-applikationer, som ikke var integreret i et omfattende, fælles risikostyringssystem.
(91)
Som forklaret ovenfor har omstruktureringen og de fastsatte foranstaltninger, som navnlig vedrører bankens finansiering og interne kontrolsystemer, til formål at udelukke en gentagelse af de likviditetsproblemer, som næsten havde gjort banken insolvent. Ved at fokusere på en mere stabil finansieringsplan baseret på særligt dækkede obligationer, reducere den hidtidige afhængighed af interbankpengemarkedet, forbedre og integrere it-landskabet, reducere den regionale rækkevidde, filialnettet og aktiviteternes absolutte størrelse tages der med omstruktureringsplanen helt konkret fat på de største problemområder. Ophøret med andre aktiviteter og behandlingen heraf som afviklingsportefølje i PBB's balance er det logiske supplement til denne plan.
(92)
PBB's to resterende forretningsområder vil derfor være begrænset til aktiver i forbindelse med tyske særligt dækkede obligationer (realkreditobligationer eller offentlige obligationer). Argumentet om, at en sådan mere konservativ forretningsstrategi formentlig vil medføre en kvalitativ forbedring af udlånsvirksomheden, er overbevisende, navnlig i betragtning af bestemmelserne i den tyske Pfandbriefgesetz vedrørende risikostyring, -overvågning og -kontrol og de deri indeholdte bestemmelser vedrørende belåningsprocenten (f.eks. belåningsgrænser).
(93)
Kommissionen gav i betragtning 92 i beslutningen om at udvide proceduren af 24. september 2010 (se betragtning 15 i den foreliggende afgørelse) udtryk for tvivl om, at banken med sine fremtidige aktiviteter, navnlig aktiviteterne i »Public Finance«-sektoren, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, kan opnå en tilstrækkelig indtjening. En del af de tidligere »Public Finance«-aktiviteter, nemlig »finansiering af offentlige investeringer«, skal videreføres. Aktiviteterne inden for finansiering af offentlige investeringer omfatter imidlertid kun finansiering af produkter, der står i forbindelse med det offentliges investeringer, og adskiller sig således fra finansieringen af den offentlige sektor, dvs. ikke-bunden finansiering af offentlige myndigheder, som typisk har meget lave indtjeningsmarginer. Da aktiviteterne inden for finansiering af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, og som tegnede sig for ca. 75 % af de tidligere »Public Finance«-aktiviteter, ifølge den tilpassede forretningsmodel ophører og afvikles på PBB's balance som afviklingsportefølje, er Kommissionens tvivl i denne henseende blev mindre. Tysklands tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, bidrager også til at mindske Kommissionens tvivl i denne henseende.
(94)
Kommissionen bemærker desuden, at strategien med at opretholde forretningsområdet finansiering af offentlige investeringer som PBB's andet forretningsområde mindsker markedsdeltageres og kreditvurderingsbureauers betænkeligheder med hensyn til en manglende diversificering af banker, der er begrænset til et enkelt forretningsområde (såkaldte »monoline banks«) og derfor er for afhængige af en enkelt aktivitet. Med to forretningsområder, som ikke ubetinget har samme forretningscyklus, vil PBB formentlig være i stand til at sikre sig mere stabile og forudsigelige indtægter og opnå den nødvendige synlighed hos de institutionelle investorer.
(95)
Omstruktureringsplanen vil resultere i en klarere organisationsstruktur, da aktiviteter, der ikke længere hører blandt kerneaktiviteterne, såsom Capital Markets & Asset Management (kapitalmarkeder & formueforvaltning) ikke videreføres, og filialnettet mindskes betydeligt. Et stort antal filialer er allerede blevet lukket; ifølge den mere detaljerede og udførlige forretningsmodel vil fire af disse filialer blive genåbnet (Berlin, Hamburg, Rhin-Ruhr-området og Stockholm).
(96)
Omstruktureringsplanen sikrer, at PBB ikke udbygger sin tilstedeværelse på markedet uforholdsmæssigt stærkt. Der er fastsat et loft for ny udlånsvirksomhed for begge forretningsområder. På sine respektive kernemarkeder stiler PBB mod en markedsandel på 1-2 % i forbindelse med aktiviteterne inden for finansiering af offentlige investeringer og 2-6 % i forbindelse med aktiviteterne inden for ejendomsfinansiering.
(97)
Kommissionen tager til efterretning, at banken er begyndt at afhjælpe svaghederne i sit it-system; it-nettet var i begyndelsen meget heterogent og behæftet med betydelige mangler, navnlig med hensyn til funktionaliteter og applikationer i forbindelse med risikostyring. Derfor påbegyndte HRE i 2009 »New Evolution«, et flerårigt projekt på koncernplan med henblik på ombygning af it-landskabet, med et budget på ca. 180 mio. EUR. I seks »releases« skal der efterhånden indføres forskellige systemforbedringer. Projektet omfatter bl.a. operationelle forbedringer som konsolidering af kreditforvaltningssystemerne, forbedringer af it-systemerne inden for risikostyring med hensyn til kredit-, markeds- og likviditetsrisici, standardisering af front office-systemer og forbedringer med hensyn til oplysningers og datas nøjagtighed, granularitet og kvalitet. Det fremgår af oplysningerne vedrørende indholdet og forløbet af it-ombygningen, at der blev taget hensigtsmæssigt fat på de indledende problemer, der kan løses i det nødvendige omfang i forbindelse med PBB's omstrukturering. Efter Kommissionens opfattelse er det fremtidige it-system en - til transaktionerne tilpasset - funktionel og effektiv platform for en rettidig og forsigtig risikostyring. Det er derfor af afgørende betydning, at planerne for ombygningen af it-landskabet gennemføres fuldstændigt.
(98)
PBB's likviditet, solvens og indtjeningsevne (29) er de vigtigste indikatorer for bankens rentabilitet og vurderes på grundlag af både et grundscenarie og et stressscenarie (30).
(99)
Ifølge omstruktureringsplanen vil PBB ikke længere afdække sin refinansiering ved hjælp af statsgarantier. PBB er imidlertid alligevel fortsat et finansieringsinstitut, der skaffer refinansiering på penge- og kapitalmarkedet uden franchise-finansiering, idet den dog følger den strategi at reducere omfanget af usikrede refinansieringer markant og i stedet udstede særligt dækkede obligationer, der betragtes som en mere stabil finansieringskilde.
(100)
Da en akut likviditetsmangel var en af de vigtigste årsager til HRE's problemer, der i sidste instans gjorde statsstøtte nødvendig, er der ifølge omstruktureringsplanen en tilstrækkelig kontant- og likviditetsreserve, under hensyntagen til eventuelle følgevirkninger af Basel III-krav. Denne reserve vil være størst ved omstruktureringsperiodens begyndelse og derpå gradvis blive mindre. I grundscenariet vil kontant- og likviditetsreserven ultimo 2011 udgøre ca. [12-17] % af PBB's balancesum og derpå ultimo 2015 [7-17] %. I stressscenariet vil kontant- og likviditetsreserven ultimo 2011 udgøre over [7-10] % af PBB's balancesum og ultimo 2015 ca. [7-10] %. Likviditetssituationen er efter Kommissionens opfattelse rimelig både i grundscenariet og i stressscenariet.
(101)
Med en kernekapitalprocent (beregnet efter metoden med interne ratings fra Basel II), som for ultimo 2011 i grundscenariet anslås til 12,9 % og i stressscenariet til 10,5 %, har PBB en tilstrækkelige egenkapital og vil opfylde minimumskapitalkravene i omstruktureringsperioden. Ifølge antagelserne i omstruktureringsplanen vil kernekapitalprocenten ultimo 2015 i grundscenariet udgøre 12,4 % og i stressscenariet 11,3 %. Faldet i kernekapitalprocenten i grundscenariet skyldes ikke tab, men navnlig den forventede stigning i de risikovægtede aktiver, der på sin side står i forbindelse med den planlagte vækst (i grundscenariet vil PBB i perioden 2011-2015 opnå et positivt resultat efter skat; kun i stressscenariet vil PBB i 2011 og 2012 opnå et negativt resultat efter skat).
(102)
Det forventes, at PBB's indtjeningsevne forbedres i omstruktureringsperioden. Ifølge omstruktureringsplanen vil i grundscenariet overskuddet efter skat i 2011 udgøre [110-150] mio. EUR og i 2015 [280-320] mio. EUR. Dette svarer i 2011 ganske vist kun til en egenkapitalforrentning (efter skat) på [3-6] %, ved afslutningen af omstruktureringsperioden (2015) dog på [8-11] % (efter skat). Den tilsigtede egenkapitalforrentning i grundscenariet kan således betragtes som tilfredsstillende for en bank med de aktiviteter, der er fastsat i omstruktureringsplanen, både med hensyn til levedygtighed og den planlagte genprivatisering af PBB. Ifølge Tyskland udlignes overskuddene efter skat af tab fra tidligere år, hvilket i betragtning af underskudsfremførsler betyder, at PBB vil have underskud indtil 201[…]; i forbindelse med tilbagebetalingen af det passive kapitalindskud vil dette imidlertid ikke længere være tilfældet i 201[…].
(103)
Tabel 1: Overskuds- og underskudsprognose for PBB, IFRS (grundscenarie), ifølge omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Renteindtægter og lignende indtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Driftsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hensættelser til tab på udlån
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationsudgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo øvrige indtægter/udgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat før skat
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indkomstskatter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skat
mio. EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Som vigtigste vækstfaktorer for PBB's indtjeningsevne kan fremhæves to kilder: For det første vil PBB's indtægter fra sine kommercielle aktiviteter stige, og for det andet vil driftsomkostningerne falde.
(105)
Med hensyn til opnåelsen af højere indtægter indeholder omstruktureringsplanen en forbedring af den gennemsnitlige margin i forbindelse med lån, navnlig gennem indgåelse af nye og mere rentable forretninger. Med hensyn til aktiviteterne inden for ejendomsfinansiering forventes på grundlag af den nuværende portefølje en forbedring af nettomarginen fra [85-100] basispoint til [105-120] basispoint (2011), til [105-110] basispoint (2012) og endelig til [95-100] basispoint. Med hensyn til forretningsområdet finansiering af offentlige investeringer fastsættes for hele omstruktureringsperioden en nettomargin på [27-35] basispoint, hvilket er en betydelig forbedring i forhold til den nettomargin på [6-12] basispoint, der er beregnet for den eksisterende portefølje i forbindelse med finansiering af den offentlige sektor (31). Denne forbedring skyldes i det væsentlige, at aktiviteterne inden for finansiering af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, ikke videreføres.
(106)
Da det skal sikres, at der opnås tilstrækkeligt høje marginer, er Tysklands tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, passende og nødvendig.
(107)
I 2011 og 2012 udgør de vederlag, som PBB modtager for at udføre tjenesteydelser inden for formueforvaltning for FMS-WM (HRE's »bad bank«), en vigtig indtægtskilde for PBB. For at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, er det, som forklaret i meddelelsen om værdiforringede aktiver, nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver. Kommissionen ved, at det ved oprettelsen af afviklingsorganet navnlig af tekniske grunde ikke var muligt omgående at adskille forbindelserne mellem PBB og FMS-WM. Dette skal imidlertid gøres hurtigst muligt efterfølgende. På dette grundlag har Tyskland givet tilsagn om, at PBB vil sørge for en fuldstændig organisatorisk uafhængighed af de forbundne forretningsfunktioner og ikke længere vil udføre disse for FMS-WM efter den 30. september 2013. Det samme gælder for refinansieringen af FMS-WM. Med dette tilsagn vil det også kunne sikres, at PBB's rentabilitet på mellemlang sigt kan opretholde sig selv og ikke længere skal være baseret på indtægter i forbindelse med overførslen af værdiforringede aktiver.
(108)
Kommissionen tager til efterretning, at PBB har til hensigt at nedbringe sine driftsomkostninger betydeligt. I omstruktureringsperioden vil omkostningsprocenten blive betydeligt forbedret fra [64-79] % (2011) til [32-42] % (2015) i grundscenariet.
(109)
PBB har indledt en række indgribende omstruktureringsforanstaltninger, som indvirker på dens omkostningsgrundlag. Den har således lukket mange filialer og reduceret antallet af ansatte med ca. 30 % (1 366 ansatte ved udgangen af 2010 i forhold til 2 000 ansatte ved udgangen af 2007 (32)). Mens disse foranstaltninger på mellemlang og lang sigt vil indvirke positivt på driftsomkostningerne, opstår der på kort sigt som led i omstruktureringen ekstraordinære omkostninger, navnlig godtgørelser i forbindelse med fratrædelse og førtidspensionering samt advokat- og konsulentudgifter. Den antagelse, at driftsomkostningerne efter omstruktureringen vil falde til et betydeligt lavere niveau, er efter Kommissionens opfattelse begrundet.
(110)
Efter overførslen af værdiforringede aktiver til FMS-WM, som resulterede i en betydelig nedsættelse af balancesummen, antages i grundscenariet PBB's hensættelser til tab på udlån at være stabile i omstruktureringsperioden.
(111)
PBB's planlagte egenkapitalforrentning forekommer også Kommissionen tilstrækkelig robust med de antagelser, der ligger til grund for stressscenariet, da hverken bankens levedygtighed eller udsigterne til en genprivatisering af PBB vil blive bragt i fare. Ifølge omstruktureringsplanen vil PBB i 2011 i stressscenariet få tab på [100-125] mio. EUR; efter omstruktureringen i 2015 forventes imidlertid overskud på [270-310] mio. Egenkapitalforrentningen (efter skat) vil i 2011 være på (- [2,8-3,8] %) og i 2012 negativ; i dette scenario vil den imidlertid i 2015 udgøre knap [9-12] %.
(112)
Tabel 2: Overskuds- og underskudsprognose for PBB, IFRS (stressscenario), ifølge omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Renteindtægter og lignende indtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Driftsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hensættelser til tab på udlån
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationsudgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo øvrige indtægter/udgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat før skat
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indkomstskatter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skat
mio. EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
I betragtning af forbedringerne med hensyn til forretningsmodellen, den tekniske infrastruktur og organisationsstrukturen og virkningerne heraf for PBB's forventede likviditet, solvens og indtjeningsevne er Kommissionen af den opfattelse, at omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren med hensyn til genopretningen af den langsigtede rentabilitet.
VI.2.3.2. Eget bidrag/byrdefordeling
(114)
I henhold til meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren skal støttemodtageren selv yde et passende bidrag til omstruktureringsomkostningerne. I afsnit 3 i denne meddelelse er der i denne henseende formuleret følgende principper:
a)
Omstruktureringsstøtten bør være begrænset til kun at dække de omkostninger, som er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
b)
For at sikre, at støttebeløbet er begrænset til det nødvendige minimum, bør den støttemodtagende bank først bruge sine egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Det kan f.eks. indebære salg af aktiver.
c)
Omkostningerne i forbindelse med omstruktureringen skal ikke blot bæres af staten, men også af dem, der har investeret i banken, ved at absorbere tab med disponibel kapital og ved at betale et passende vederlag for statens støtte. Der er to formål med kravet om en byrdefordeling, nemlig at begrænse konkurrencefordrejninger og undgå problemer med moral hazard (33).
(115)
Kommissionens tvivl om, at støtten muligvis ikke er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at genoprette den langsigtede rentabilitet, kunne fjernes. Tyskland vil have investeret i alt knap 10 mia. EUR i HRE. En del af disse kapitaltilførsler, dvs. 2,08 mia. EUR, vil blive anvendt til at rekapitalisere afviklingsorganet FMS-WM, yderligere 1,59 mia. EUR skal overføres til FMS-WM i forbindelse med omstruktureringen. Ca. 63 % af de knap 10 mia. EUR forbliver i HRE-koncernen.
(116)
PBB er den eneste enhed i HRE-koncernen, som i fremtiden vil indgå nye forretninger og derfor konkurrerer aktivt. I grundscenariet er der til ultimo 2011 fastsat en kernekapitalprocent (på grundlag af IRB-metoden fra Basel II) på 12,9 %, som i omstruktureringsperioden vil falde en smule til 12,4 % indtil ultimo 2015. Omstruktureringsplanen giver ikke anledning til tvivl om, at banken også opfylder minimumskapitalkravene i omstruktureringsperioden. Den forventede kernekapitalprocent er høj, men svarer absolut til konkurrenternes kapitalprocenter. Som følge af finanskrisen forventes nu generelt højere kapitalprocenter af bankerne end før krisen. Endvidere bør det tages i betragtning, at PBB på grund af sine problemer under krisen behøver et solidt kapitalgrundlag for at kunne positionere sig blandt markedsdeltagerne som en pålidelig forretningspartner. Efter Kommissionens opfattelse er størrelsen af den overdragne kapital og de deraf følgende kapitalprocenter derfor passende og begrænset til det nødvendige minimum.
(117)
Endvidere fik HRE stillet garantier på i alt 145 mia. EUR, hvoraf banken udnyttede 124 mia. EUR. Disse garantier var nødvendige for at gøre det muligt at videreføre bankens aktiviteter, da den stod over for en truende insolvens, i det mindste indtil HRE var i stand til at overføre sine værdiforringede aktiver til FMS-WM. Alle de garantier, som HRE-koncernen har udnyttet, og som udgør i alt 124 mia. EUR, blev overført til FMS-VM med virkning fra den 1. oktober 2010. PBB er derfor ikke længere afhængig af statsgarantier i forbindelse med sine aktiviteter. Denne overførsel bidrog til, at støtten i form af garantier tidsmæssigt var begrænset til det nødvendige minimum.
(118)
Ifølge meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren bør de støttemodtagende banker først bruge egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen, hvilket normalt sker ved salg af aktiver. HRE har ved overførsel af aktiver med en nominel værdi på ca. 210 mia. EUR og derivater på ca. 280 mia. EUR udskilt en stor del af sine aktiver til afviklingsorganet FMS-WM og på denne måde halveret sin balancesum. Derved blev der imidlertid ikke opnået et regnskabsmæssigt overskud, der kunne anvendes til at finansiere omstruktureringsomkostningerne. Overførslen skal snarere ligeledes betragtes som statsstøtte, da den pris, der blev betalt til HRE for disse aktiver, overstiger den reelle økonomiske værdi med ca. 16,2 mia. EUR. Alligevel sælger eller har koncernen allerede solgt kapitalinteresser i selskaber (f.eks. kapitalandele i Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Schweiz), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) og Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE har i forbindelse med alle de garantier, som Tyskland har stillet, betalt renter til SoFFin på mellem 0,5 % og 0,8 % p.a. For denne del af statsstøtten har HRE derfor betalt et passende bidrag som omhandlet i meddelelsen fra Kommissionen - Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (»bankmeddelelsen«) (34). Derimod har banken hidtil hverken betalt et vederlag for den tilførte kapital eller for kapitalaflastningen som følge af hjælpeforanstaltningen; endvidere er den ikke i stand til at sikre en passende tilbagebetaling af statsstøtten i form af, at aktivernes overførselsværdi var højere end deres reelle økonomiske værdi.
(120)
I betragtning af HRE's generelle økonomiske situation kan det konkluderes, at banken ganske enkelt ikke var i stand til at yde et yderligere betydeligt eget bidrag til omstruktureringsomkostningerne (35). Der skal derfor tages højde for det utilstrækkelige eget bidrag ved hjælp af særligt vidtgående strukturforanstaltninger i omstruktureringsplanen for at sikre en passende fordeling mellem bank og aktionærer af de byrder, der er forbundet med redningen af banken. Kommissionen betragter den i omstruktureringsplanen fastsatte indskrænkning med hensyn til koncernstørrelse, tilstedeværelse på markedet, aktiviteternes omfang og balancesum i betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag som en passende erstatning for bankens utilstrækkelige eget bidrag.
(121)
Det bør ligeledes tages i betragtning, at banken blev nationaliseret, og at den kompensation, som dens tidligere aktionærer modtog, var baseret på koncernværdien uden statsstøtte (36). Dette er i statsstøtteretlig henseende et positivt aspekt og betyder, at de tidligere aktionærer mistede alle kapitalandele og derfor kan antages i tilstrækkeligt omfang at have bidraget til omkostningerne ved omstruktureringen af HRE.
(122)
Med hensyn til HRE's efterstillede kreditorer har Tyskland afgivet tilsagn om, at HRE ikke betaler udbytteudlodninger på overskudsafhængige finansielle instrumenter til tredjemand, og at det dermed sikres, at ejere af tier 2-kapital ikke modtager nogen eller kun en lille kompensation for deres investering og på denne måde ligesom ejere af tier 1-kapital bærer en del af byrden.
(123)
Kommissionen konkluderer derfor, at HRE's aktionærer har bidraget til omstruktureringsomkostningerne i tilstrækkeligt omfang, og at der derfor også i tilstrækkeligt omfang er taget højde for risikoen for moral hazard.
VI.2.3.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(124)
I henhold til meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren skal Kommissionen ved undersøgelsen af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger tage hensyn til støttebeløbets størrelse, graden af byrdefordeling og pengeinstituttets fremtidige markedsposition efter omstruktureringen. På grundlag af denne undersøgelse træffes derpå egnede foranstaltninger.
(125)
HRE har forårsaget betydelige konkurrencefordrejninger. Tyskland vil have tilført HRE kapital på i alt op til ca. 9,95 mia. EUR (FMS-WM er modtager af en del af denne kapital) og stillet garantier på 145 mia. EUR. Endvidere gjorde HRE brug af en hjælpeforanstaltning med et støtteelement på ca. 20 mia. EUR. I betragtning af denne betydelige statsstøtte skal der foretages en gennemgribende omstrukturering af HRE.
(126)
PBB vil som efterfølger for HRE være finansielt velfunderet og frigjort for HRE's tidligere risikobetonede udlånsvirksomhed. For at gøre det muligt for PBB at videreføre aktiviteterne og gøre udskillelsen lettere var der behov for en omfattende støtte. PBB er imidlertid en meget mindre bank, og Tyskland har desuden truffet passende foranstaltninger for at begrænse konkurrencefordrejningerne.
(127)
For det første vil PBB som økonomisk enhed adskille sig betydeligt fra den tidligere HRE. Den blev nationaliseret og er nu under en gennemgribende omstrukturering; PBB er derfor blevet en væsentlig mindre bank end den tidligere HRE. Efter overførslen af en række aktiver til FMS-WM udgør PBB's strategiske balancesum, hvori der ikke er taget hensyn til balanceposter, der som afviklingsporteføljer afvikles på PBB's balance eller syntetisk blev overført til FMS-WM, ca. 15 % på HRE's koncernbalance ved udgangen af 2008.
(128)
For det andet har Tyskland forelagt Kommissionen flere tilsagn, som tager sigte på at begrænse PBB's tilstedeværelse på markedet (mere udførlige oplysninger findes i afsnit V). PBB vil kun indgå nye forretninger på to forretningsområder - ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. Disse to forretningsområder vil kun blive øget i begrænset omfang i omstruktureringsperioden, da der blev fastsat lofter for såvel nye forretninger som balancesum og porteføljens omfang, således at PBB's muligheder for at ekspandere på markedet og derved fordreje konkurrencen er minimale. Denne begrænsning af væksten gælder i det mindste indtil den 31. december 2013 og potentielt længere, hvis PBB på det tidspunkt ikke igen er genprivatiseret. Alle andre enheder i HRE-koncernen skal ophøre med deres aktiviteter og afvikle deres porteføljer; dette gælder navnlig for forretningsområderne »Infrastructure Finance«, »Capital Markets & Asset Management« og finansiering af den offentlige sektor.
(129)
For det tredje har Tyskland givet tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, for at fjerne Kommissionens tvivl om, at PBB kunne skade konkurrencen og konkurrenterne gennem en for aggressiv prispolitik. Dette er efter Kommissionens opfattelse endnu en effektiv foranstaltning til at undgå urimelige konkurrencefordrejninger.
(130)
For det fjerde begrænses PBB's aktiviteter gennem adfærdsrestriktioner, der indeholder et forbud mod erhvervelser og et forbud mod at slå på statsstøtten i deres reklamer.
(131)
Desuden har Tyskland givet tilsagn om at genprivatisere PBB så hurtigt som muligt, dvs. senest den 31. december 2015. Afhændelsen af PBB vil gøre det muligt for Forbundsrepublikken Tyskland at generhverve (en del af) den kapital, der er investeret i HRE. Endvidere bemærker Kommissionen, at det, hvis der hurtigst muligt foretages en genprivatisering, kan sikres, at tredjeparter har mulighed for at erhverve PBB.
VII. OVERVÅGNING
(132)
Tyskland har givet tilsagn om, at gennemførelsen af omstruktureringsplanen for HRE og tilsagnene i tilsagnspakken overvåges af en tilsynsadministrator. Denne fremsender rapporter til Kommissionen hvert kvartal.
VIII. KONKLUSION
(133)
Kommissionen konkluderer, at de ovenfor vurderede foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(134)
Kommissionen konkluderer desuden, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at den omstruktureringsplan, der blev endeligt ajourført den 14. juni 2011, gennemføres, og forudsat at tilsagnene i tilsagnspakken i bilaget til denne afgørelse opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den statsstøtte, som Tyskland har ydet eller påtænker at yde Hypo Real Estate-koncernen, bestående af
-
en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR (anmeldt den 17. april 2009)
-
en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (anmeldt den 3. juni 2009)
-
en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR (anmeldt den 30. april 2010), hvoraf 450 mio. EUR kun overføres, hvis der foreligger bestemte omstændigheder
-
en kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR (anmeldt den 10. september 2010)
-
garantier på 35 mia. EUR (anmeldt den 30. september 2008)
-
garantier på 52 mia. EUR (anmeldt den 17. april 2009)
-
en garanti på 8 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en garanti på 10 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en likviditetsgaranti på 20 mia. EUR (anmeldt den 2. september 2010)
-
en afviklingsgaranti på 20 mia. EUR (anmeldt den 10. september 2010) og
-
en overførsel af aktiver til afviklingsorganet FMS Wertmanagement AöR (anmeldt den 10. september 2010)
er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af tilsagnspakken i bilaget.
Artikel 2
Tyskland sikrer, at Kommissionen efter meddelelsen af denne afgørelse får fremsendt detaljerede kvartalsvise rapporter om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse i overensstemmelse med den i bilaget til tilsagnspakken fastsatte tidsplan.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 18.)
a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/118/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG -
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, (1)
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
azt követően, hogy az említett cikkek értelmében felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre, (2)
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2008. október 2-án az Európai Bizottság ideiglenesen, azaz hat hónapos időtartamra, illetve a bank hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási tervének benyújtásáig engedélyezte a Hypo Real Estate Holding AG számára nyújtott 35 milliárd EUR összeg feletti, állami kezességvállalás formáját öltő állami támogatást (bejegyezve az N 44/08. szám alatt). (3) Németország 2008. szeptember 30-án jelentette be az intézkedést.
(2)
2009. április 1-jén Németország a Hypo Real Estate konszernre (a továbbiakban: HRE) vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be (bejegyezve az N 196/09. szám alatt). 2009. április 17-én kelt levelével Németország kiegészítette a szerkezetátalakítási tervről szóló bejelentést, és a Bizottságot 60 millió EUR összegű tőkejuttatásról, valamint a jóváhagyott német bankmentési terv alapján biztosított, 52 milliárd EUR összeget kitevő állami kezességvállalási keret meghosszabbításáról értesítette. (4)
(3)
A Bizottság 2009. május 7-én (5) kelt levelével értesítette Németországot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. E határozatot (az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (6)
(4)
2009. június 3-án Németország 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (bejegyezve az N 333/09. szám alatt).
(5)
2009. augusztus 17-én Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyipiac-stabilizációs alap (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) által a HRE számára biztosított 52 milliárd EUR összegű kezességvállalásokat ismételten meg kívánja hosszabbítani (bejegyezve a C 15/09. szám alatt) (lásd (2) preambulumbekezdés).
(6)
2009. október 20-án és 21-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv újabb, aktualizált változatát, a Bizottságnál további, a HRE-t érintő tervezett intézkedéseket jelentett be (követeléskezelő társaság létrehozása, további garanciák biztosítása), valamint értesítette a Bizottságot a meglévő, 52 milliárd EUR összeget kitevő SoFFin-kezességvállalások újabb, immár harmadik meghosszabbításáról (bejegyezve az N 557/09. szám alatt).
(7)
2009. október 26-án az N 557/09. szám alatt Németország a HRE számára további 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatást és összesen 18 milliárd EUR összeget kitevő, a SoFFin által nyújtott kezességvállalást, valamint a SoFFin által a HRE-követeléskezelő társaságnak biztosított 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást jelentett be. (7) A Bizottság a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást nem engedélyezte.
(8)
2009. november 13-án a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges bizottsági határozat meghozataláig engedélyezte a 60 millió EUR, a 2,96 milliárd EUR és a 3 milliárd EUR összegeket kitevő tőkejuttatásokat (a C 15/09., az N 333/09. és az N 557/09. sz. ügyekben). E határozatot az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (8)
(9)
2009. december 15-én, 16-án és 17-én Németország a 2009. október 26-i bejelentés kiegészítéseként további adatokat szolgáltatott a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra vonatkozóan (bejegyezve az N 694/09. szám alatt).
(10)
2009. december 21-én a Bizottság a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összegű kezességvállalást ideiglenesen, maximum egy évre engedélyezte (N 694/09. sz. ügy). (9)
(11)
2010. április 30-án Németország a SoFFin által nyújtott 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (N 161/10. sz. ügy).
(12)
2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges határozat meghozataláig engedélyezte az 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást. (10)
(13)
2010. szeptember 2-án Németország a SoFFin által nyújtott 20 milliárd EUR összeget kitevő likviditási garanciát jelentett be (N 380/10. sz. ügy).
(14)
2010. szeptember 10-én Németország az értékvesztett eszközök átvételére vonatkozó intézkedést jelentett be (azaz az arra irányuló szándékot, hogy a HRE eszközeit az FMS-Wertmanagement AöR-re (11) (FMS-WM) ruházzák át), továbbá bejelentett egy maximum 2,13 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót és egy további, maximum 20 milliárd EUR összegű settlement garanciát (az eszközök átruházásával járó technikai kockázatok fedezésére) (N 380/10. sz. ügy).
(15)
2010. szeptember 24-én a Bizottság ismételten kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, valamint az eszközátvételi intézkedést, a 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és a maximum 20 milliárd EUR összeget kitevő settlement garanciát jóváhagyó ideiglenes engedélyt bocsátott ki. E határozatot (12) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság 2010. szeptember 24-én hozott határozata nem terjedt ki a Németország által 2010. szeptember 10-én bejelentett maximum 2,13 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióra, azaz ezt a tőkeinjekciót a Bizottság nem engedélyezte.
(16)
2011. június 14-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv végső aktualizálását. 2011. június 15-én Németország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket, amely a kötelezettségvállalásait tartalmazza, és amelynek a kiegészítésére 2011. július 1-jén került sor.
(17)
2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a legutóbbi tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, mint ahogyan azt a 2010. szeptember 10-i bejelentés megjelölte, hanem csupán 2,08 milliárd EUR, és ezt az alacsonyabb összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják.
(18)
Időközben számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a Bizottság szervezeti egységei, Németország és a HRE további üzeneteket váltottak egymással.
(19)
A Bizottság továbbküldte Németországnak a harmadik felektől hozzá beérkezett észrevételeket, Németország észrevételét pedig a 2010. március 24-én kelt levéllel kapta meg.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
II.1. A kedvezményezett
(20)
A HRE 2003. októberben jött létre a HVB-csoport kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával foglalkozó egységeinek kiválása révén. 2007-ben a dublini székhelyű DEPFA Bank plc. vette át, és kibővítette tevékenységét a Public Sector Finance-szel (közfinanszírozás) és az Infrastructure Finance-szel (infrastruktúra-finanszírozás). A HRE konszern (13) részét alkotja jelenleg a Hypo Real Estate Holding AG („HRE holding”), valamint a három leányvállalat: a Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), a DEPFA Bank plc., valamint a felszámolás alatt álló Hypo Real Estate Finance B.V. fa. („HRE Finance fa.”). Mind a DEPFA Bank plc., mind pedig a PBB számos más leányvállalattal, valamint társasági részesedéssel rendelkezik. A PBB a konszern átnevezett fő bankja és az egyetlen a HRE holding három leányvállalata közül, amely a továbbiakban is üzleteket fog kötni. A PBB ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával (Öffentliche Investitionsfinanzierung, a továbbiakban a német rövidítés: ÖIF) foglalkozik. A DEPFA Bank plc. megszűnik, és a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt újabb üzleteket. Alaptevékenységei közé tartoztak lényegében a közfinanszírozási ügyletek és a költségvetési hitelek, valamint az infrastrukturális projektek finanszírozása (pl. utak, hidak, alagutak és középületek). A HRE Finance fa., mint ahogyan azt a neve is mutatja, egy felszámolás alatt álló vállalat. (14)
(21)
2010-ben alapították a HRE számára az FMS-WM követeléskezelő társaságot, amely azokat az eszközöket és származtatott ügyleteket kezeli, amelyeket az FMS-WM a HRE konszerntől azért vett át, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatokkal, illetve tőketerhekkel jártak. Az FMS-WM időközben a HRE eszközeinek nagy részét átvette. Az FMS-WM nem rendelkezik banki engedéllyel.
(22)
A HRE-nek a 2008. üzleti évben 5,5 milliárd EUR, a 2009. évben 2,2 milliárd EUR, a 2010. évben pedig 0,9 milliárd EUR összeget kitevő vesztesége merült fel.
(23)
A 3,02 milliárd EUR összegű (60 millió EUR 2009. márciusban, 2,96 milliárd EUR 2009. júniusban) tőkeinjekció révén Németország 90 %-os részesedést szerzett a HRE-ben. 2009 őszén került sor a kisebbségi részvényesek kizárására (squeeze-out), amikor Németország részesedésenként 1,30 EUR összegért megszerezte a maradék részesedéseket, így a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdonába került, majd ezt követően megkezdődött az átszervezés.
II.2. A HRE nehézségei a pénzügyi válság idején
(24)
2008. szeptember végén a HRE olyan likviditási hiánnyal szembesült, amely közvetlen fizetésképtelenséggel fenyegetett, a HRE ugyanis nem volt képes a piacokon rövid távú finanszírozáshoz jutni, mivel a pénzügypiaci válság egyes pénzpiacok összeomlásához vezetett. Miután a Lehman Brothers hitelezővédelmet kért, elsősorban a bankközi piac omlott össze szinte teljesen 2008. szeptember közepén.
(25)
A 2007. október óta a HRE 100 %-os leányvállalatának minősülő DEPFA Bank plc. üzleti modellje, amely elsősorban a bankközi piacon felvett finanszírozásra és más rövid távú fedezetlen finanszírozási forrásokra alapult, különösen törékenynek bizonyult a likviditási válság idején, olyannyira, hogy a bank a fennmaradását fenyegető problémákkal szembesült.
(26)
A HRE-nek kellett a DEPFA Bank plc. rövid távú likviditási szükségletét fedezni, azonban a 2008. szeptember 30-i lejáratú hitelkeret volumene meghaladta a HRE lehetőségeit. Ezenkívül a HRE konszernen belüli tranzakciók és ügyletek miatt (pl. követelések, garanciák és megerősítő levelek) a HRE konszern legtöbb vállalata is hasonló helyzetben volt. A likviditási hiányok tehát komolyan veszélyeztették a HRE konszern fennmaradását.
(27)
A HRE nehézségei többek között az olyan eszközök miatti régi terhekre is visszavezethetőek voltak, amelyek, tekintettel a tényleges rizikóprofiljukra, nem térültek meg megfelelően. Ezenkívül a HRE konszern több olyan kisebb pénzintézet összefonódása következtében jött létre, amelyek eltérő IT-alkalmazásokat használtak, […]. (15)
II.3. Az állami támogatások
(28)
Németország a HRE-nek összesen mintegy 9,95 milliárd EUR összegig terjedő tőkét juttatott, illetve juttat (ennek egy részét az FMS-WM-nek), valamint 145 milliárd EUR összegű kezességvállalást biztosított, illetve biztosít. Ezenkívül egy olyan eszközátvételi intézkedés került végrehajtásra a HRE javára, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz.
II.3.1. Tőkejuttatások
II.3.1.1. 60 millió EUR összegű tőkejuttatás
(29)
Mivel Németország a HRE feletti teljes körű ellenőrzést a HRE összes részvényének fokozatos megszerzése révén kívánta megszerezni, 2009. március 30-án a SoFFin részvényenként 3 EUR névértéken megvásárolta a HRE által kibocsátott 20 millió új részvényt. Ily módon a HRE 60 millió EUR összeget kitevő tőkeinjekcióhoz, a SoFFin pedig a HRE tőkéjéből 8,65 %-os részesedéshez jutott. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.
II.3.1.2. 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(30)
2009. június 2-án a HRE részvényesei úgy döntöttek, hogy új HRE-részvények kibocsátása révén 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióhoz jutnak. Az új részvényeket ezt követően a SoFFin vásárolta meg, amely így a HRE-ben 90 %-os részesedéssel rendelkezett. Az új részesedéseket 2009. június 8-án jegyezték be a cégjegyzékbe. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.
II.3.1.3. 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(31)
A 2009. október 26-án bejelentett összesen 3,0 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás összetétele az alábbiak szerint alakult:
a)
2 milliárd EUR összeget adtak a HRE holding és a PBB szabad tartalékába. A kisebbségi részvényesek kizárását (squeeze-out) követően a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin tulajdonába került.
b)
1 milliárd EUR összeget a PBB-nek juttattak csendes betétként egy nyereségtől függő, évi 10 %-os szelvénynyel.
(32)
A 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatásról szóló szerződéseket 2009. november 16-án írták alá, a Bizottság pedig a tőkejuttatást 2009. november 13-án engedélyezte ideiglenesen.
II.3.1.4. A maximum 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(33)
A HRE szabad tartalékaiba fektetett legfeljebb 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót két részletre osztották:
a)
1,4 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (ezt a részletet 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen engedélyezte, ezt követően a tőkeinjekciót végre is hajtották).
b)
Legfeljebb 450 millió EUR összegű tőkejuttatás. (A Bizottság erre a részletre vonatkozóan is ideiglenes engedélyt bocsátott ki 2010. május 19-én, az engedély azonban csak meghatározott körülmények fennállása esetén érvényes. (16) A tőkeinjekció ezen részét még nem hajtották végre, mert a megkövetelt körülmények ezidáig nem valósultak meg.)
(34)
A HRE szerkezetátalakítási tervében megjelölt teljes tőkeigény tartalmazza az 1,85 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót. A tőkeinjekció teljes összegéből 1,4 milliárd EUR összeget biztosítottak annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a szavatoló tőkére vonatkozó bankfelügyeleti előírásokat, továbbá hogy kockázati pufferrel rendelkezzenek. Az 1,4 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióról szóló szerződést 2010. május 20-án írták alá, az 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás fennmaradó részét, azaz 450 millió eurót pedig Németország szerint 2011 harmadik negyedévében teljesítik.
II.3.1.5. 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(35)
2010. szeptember 10-én Németország a HRE javára szóló legfeljebb 2,13 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be. 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, hanem 2,08 milliárd EUR, és ezt a 2,08 milliárd EUR összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. Németország szerint a 2,08 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatásra 2011 harmadik negyedévében kerül sor. A SoFFin a 2,08 milliárd eurót a HRE holding tőketartalékába betéti követelésként befizette, azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság ahhoz hozzájárul. A HRE holding 2010. október 1-jével a betéti követelést átruházta az FMS-WM-re.
II.3.2. Kezességvállalások
II.3.2.1. 35 milliárd EUR összegű kezességvállalások
(36)
2008. november 13-án Németország 35 milliárd EUR összegű állami kezességvállalásokat nyújtott a HRE refinanszírozási szükségletének áthidalása céljából. A kezességvállalásokat a Bizottság 2008. október 2-án ideiglenesen engedélyezte.
(37)
Ezek a kezességvállalások szolgáltak a Deutsche Bundesbank által nyújtott 20 milliárd EUR összegű likviditási kölcsön biztosítására, valamint a 15 milliárd EUR összegű, biztosítékkal fedezett azon kötvényeknek a biztosítására, amelyeket egy német pénzintézetekből álló konzorciumtól vettek át.
(38)
A HRE a 35 milliárd EUR összegű kezességvállalásokért az államnak alapdíjból és teljesítményalapú díjból álló ellentételezést fizetett. Az alapdíj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1 %-át, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,5 %-át jelentette évente. A teljesítményalapú díj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1,25 %-a, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,25 %-a volt évente.
II.3.2.2. 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások
(39)
2008. november és 2009. február között a HRE összesen 52 milliárd EUR összegű kezességvállalást kapott a SoFFin-tól a jóváhagyott német bankmentési terv alapján. (17)
(40)
A HRE a kezességvállalásnak a kötvények biztosítékkal való fedezése érdekében igénybe vett részéért 0,5 %-os jutalékot, míg a kezességvállalások igénybe nem vett részéért 0,1 %-os rendelkezésre állási jutalékot fizetett.
II.3.2.3. 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(41)
A 2009. december 23-án lejáró biztosítékkal fedezett banki kötvényeket a SoFFin egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalással váltotta fel, amelyet a Bizottság 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett.
(42)
A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.
II.3.2.4. 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(43)
A legfeljebb egy évre szóló és a Bizottság által 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett, a SoFFin által nyújtott 10 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra a HRE likviditási szükségletének fedezése miatt volt szükség.
(44)
A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.
II.3.2.5. 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(45)
A HRE-nek további, 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciára volt szüksége a tőkepiacon, valamint a tőzsdei határidős kamatlábügyletek piacán bekövetkezett azon kedvezőtlen fejlemények miatt, amelyekkel a HRE-nek az eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásáig kellett megbirkóznia. A kezességvállalást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte.
(46)
A HRE évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.
II.3.2.6. A maximum 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(47)
Egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű settlement garanciára volt szükség, mivel az eszközöknek a követeléskezelő társaságra való átruházásával kapcsolatos összetett technikai eljárást illetően még mindig voltak bizonytalanságok. A Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte a kezességvállalást.
(48)
A HRE a SoFFin-nak évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.
II.3.3. Az eszközök átruházása a követeléskezelő társaságra
(49)
2010. szeptember 10-én Németország továbbá bejelentette, hogy az FMS-WM-re ruházza át meghatározott eszközeinek nominálértékét körülbelül 210 milliárd EUR összegben, valamint származtatott ügyleteinek nominálértékét körülbelül 280 milliárd EUR összegben. Az FMS-WM az igazgatóság 2010. július 8-i határozata értelmében a német Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [a pénzügyipiac-stabilizációs alapról szóló törvény] (FMStFG 8a. §) alapján jött létre. Az FMS-WM a HRE konszern azon eszközeit és származtatott ügyleteit kezeli, amelyeket azért vett át a HRE-től, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatot rejtettek magukban, és aránytalan tőketerhet jelentettek. Az FMS-WM a HRE-től függetlenül működik, és a SoFFin veszteségkiegyenlítési kötelezettsége védi, banki engedéllyel azonban nem rendelkezik. Ennek eredményeként a HRE több eszközét csak szintetikusan lehetett átruházni, a specifikus körülményektől függően pedig különböző transzfermechanizmusok kerültek kidolgozásra annak érdekében, hogy a PBB, illetve a HRE konszern számára hasonló szabályozói tőkeátvételi hatást lehessen elérni.
(50)
Az átruházást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. Ezen intézkedés során a nem stratégiai jellegű és nem teljesítő eszközöket, így az államkötvényeket vagy a nem teljesítő ingatlanhiteleket (vagy a (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint csupán a szabályozói tőkeszükségletüket) egy államilag támogatott társaságra ruházták át abból a célból, hogy a társaság azokat az évek folyamán kezelje. Az átruházott nem stratégiai jellegű eszközökhöz tartoztak azok is, amelyeket a fedezett kötvények biztosítására nem lehet felhasználni.
(51)
Az átruházásra ténylegesen 2010. szeptember 30-án került sor, ezen a napon az átruházásra kijelölt portfólió könyv szerinti értéke az amortizációt nem számítva 173 milliárd eurónak felelt meg. Összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményével (impaired-asset közlemény vagy IAC) (18) a Bizottság külső szakértőket kért fel, akiknek a portfólió értékelésében, a támogatási elemek vizsgálatában, valamint annak a kérdésnek a megválaszolásában kellett segítséget nyújtaniuk, hogy az átruházáskor a tényleges gazdasági értéknél magasabb értéket vettek-e alapul, és ha igen, akkor mennyivel magasabbat. Az IAC előírásainak megfelelően Németország is külső szakértőt bízott meg a független értékelés összeállításával.
(52)
A portfólió földrajzilag eltérő fekvésű kereskedelmi ingatlanok ingatlanhiteleit tartalmazta körülbelül 30 milliárd EUR értékben, amely hitelek lényegében irodaépületek és bevásárlóközpontok finanszírozására szolgáltak, viszonylag rövid futamidejűek (3 év) voltak, de gyengébb hitelminőséggel rendelkeztek.
(53)
A portfólió nem kereskedelmi ingatlanokkal foglalkozó része közfinanszírozásból, illetve közintézményeknek és közszolgáltatóknak kibocsátott kötvényekből, valamint az ezeknek nyújtott kölcsönökből tevődött össze. Ezen üzleti tevékenység nagy részét a sztenderd kötvények (plain vanilla kötvények) tették ki, de ide tartoztak a „strukturált hiteleszközök” (31 milliárd EUR) és az államkötvények (30 milliárd EUR) is. A portfólió ezen részébe tartozó eszközök minősége lényegesen jobb volt, mint a kereskedelmi ingatlanhitelek minősége. Tekintettel azonban arra, hogy az értékpapírok hosszú futamidővel rendelkeztek, és a piacon jegyzett hitelkockázati felár a felvásárlásukat követően megemelkedett, a piaci ár jelentős mértékű csökkenését kellett elkönyvelni ezen a területen is.
(54)
A Bizottság szakértői arra az eredményre jutottak, hogy több más állami támogatással ellentétben a komplex kereskedelmi ingatlanhitelek és strukturált hiteleszközök (lényegében diákhitelek értékpapírosítása, állami hitelek értékpapírosítása és a total return swap ügyletből származó 5 milliárd EUR) összességében biztonságosnak tekinthetőek. Ezekben a kategóriákban alacsony veszteségekkel számoltak, bár a veszteségeket a német szakértők által megállapítottnál nagyobb összegre becsülték a készpénz kötvényeknek (cash bonds) a Halcyon és Pegazus struktúrákban történő értékelése, valamint a total return swap ügylet negatív bázisa és a vele járó finanszírozási költségek miatt. A plain vanilla kötvényeket ellenben szorosan a paritáshoz igazított swap-értéken, és így magasan a tényleges gazdasági érték felett ruházták át. Ezenkívül olyan piacokon kereskedtek velük, amelyeket nem érintett különösebben az értékvesztés, így a tényleges gazdasági értéküknek amúgy is körülbelül a piaci értéküknek kellett volna megfelelnie. A Bizottság szakértői ezért arra az eredményre jutottak, hogy a szóban forgó portfóliórész tényleges gazdasági értéke (real economic value - REV) lényegesen alacsonyabb, mint az az érték, amelyen a HRE a portfóliórészt az FMS-WM-re átruházta.
(55)
A derivatíva-portfólió esetében a Bizottság szakértőinek eredményei nagyrészt megegyeztek azokkal az eredményekkel, amelyeket Németország szakértői állapítottak meg. Ezenkívül a hitelkockázat ellenértékét valamivel magasabban jelölték meg, mint a német szakértők, és figyelembe vettek néhány, a mintájukból származó adatot, valamint a „működési kockázatokra” irányuló általános terhelést, mivel a fedezetek általános hatékonyságánál a hiányokat illetően óvatos feltevésekre alapoztak.
(56)
Az alábbi táblázat a bizottsági szakértők eredményeit foglalja össze.
(milliárd EUR-ban)
Portfólió
Névérték
Átvételi érték (ÁÉ)
Δ REV - ÁÉ
(Németország számadatai)
Δ REV - ÁÉ
(a Bizottság szakértőinek számadatai)
Különbség
(Bizottság/Németország)
Kötvények
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturált hitelek
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kereskedelmi ingatlanhitelek
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nem kereskedelmi ingatlanhitelek
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivatívák
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Összesen
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Ennek megfelelően a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti különbségként meghatározott támogatási összeget, amely az IAC alapján eleve összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a szakértők körülbelül 16,2 milliárd EUR összegben jelölték meg. A teljes támogatási összeg, azaz az átvételi érték és a piaci érték közötti különbség csak nehezen becsülhető meg, mivel a portfólió hitelrészére vonatkozóan nem áll rendelkezésre elegendő könnyen hozzáférhető piaci ár. Abban a szélsőséges esetben, ha a kötvények piaci értéke nullán állna, a teljes támogatási összeg 90 milliárd EUR összeget tenne ki. Ha a kötvényekkel úgy kereskednének, mint a likvid kötvényekkel - azokhoz hasonló futamidővel és hitelminőséggel -, a támogatási összeg körülbelül 20 milliárd EUR lenne.
II.4. A mélyreható vizsgálat megindításának és kiterjesztésének okai
(58)
2009. május 7-én a Bizottság mélyreható vizsgálatot indított a HRE javára nyújtott állami támogatás ügyében, amely vizsgálat lényegében amiatt indult, mert a Bizottságnak különösen a HRE refinanszírozási stratégiája és refinanszírozási szükséglete alapján kétségei merültek fel a HRE életképességét illetően. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben, amelyet 2009. április 1-jén nyújtottak be a Bizottságnak, a HRE pénzügyi nehézségeinek okaként csak külső tényezőket jelöltek meg, ezenkívül a mérlegfőösszegnek csupán 25 %-kal való csökkentését célozták meg, ami azt jelenti, hogy a refinanszírozás volumene magas maradt volna. A HRE úgy tervezte, hogy a konszern mérlegfőösszegének csökkentését az eszközök piacon való eladásával hajtja végre, és nem az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházása útján. A szerkezetátalakítási tervben többek között az alacsony árréssel működő közfinanszírozást jelölték meg a HRE egyik fő tevékenységeként, a szerkezetátalakítási terv azonban szinte alig tartalmazott információt a szerkezetátalakítási folyamathoz nélkülözhetetlen kérdésekről, így az IT-rendszerek átalakításáról és integrációjáról. Ezenkívül a Bizottságnak akkor afelől is kétségei voltak, hogy a lehetséges versenytorzulások csökkentése érdekében tervezett intézkedések elegendőek, továbbá hogy a terhek megfelelő megosztása biztosítva lesz.
(59)
A mélyreható vizsgálatot 2009. november 13-án az alábbi okok miatt kiterjesztették:
a)
a HRE javára megvalósított újabb állami intézkedések, azaz egy 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (30) preambulumbekezdés), egy 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (31) és (32) preambulumbekezdés), egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (41) és (42) preambulumbekezdés), egy 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (43) és (44) preambulumbekezdés), valamint egy lehetséges felszámolási megoldás refinanszírozásához nyújtott 2 milliárd EUR (19) összegű kezességvállalás, továbbá ezeken az intézkedéseken kívül összesen 4 milliárd EUR összegig terjedő tőkeinjekciókat (az alábbi felosztásban: a (33) és (34) preambulumbekezdésben kifejtett 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás és a (35) preambulumbekezdésben említett 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás) kellett végrehajtani; valamint
b)
a Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések összhangban voltak a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményével (20) (közlemény a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről).
(60)
2010. szeptember 24-én a mélyreható vizsgálatot az alábbi okok miatt ismételten kiterjesztették:
a)
a HRE javára újabb állami intézkedéseket kellett végrehajtani, ebben az esetben egy 20 milliárd EUR összegű kezességvállalásról (lásd (45) és (46) preambulumbekezdés), egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű újabb kezességvállalásról (lásd (47) és (48) preambulumbekezdés), valamint az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházásáról (lásd (49) preambulumbekezdéstől az (57) preambulumbekezdésig) volt szó, továbbá
b)
a Bizottságnak kétségei voltak abban a tekintetben, hogy az eszközátvételi intézkedés - különösen az átláthatóságot, az értékelést, a tehermegosztást és az ellentételezést illetően - megfelel-e az IAC előírásainak, ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem történt meg annak a megfelelő bizonyítása, hogy a szerkezetátalakítási terv révén az életképesség helyreállítását, a megfelelő tehermegosztást és a lehetséges versenytorzulások megfelelő csökkentését biztosítani lehet.
II.5. A szerkezetátalakítási terv fő pontjai
(61)
Németország 2009. április 1-jén jelentette be a HRE szerkezetátalakítási tervének első tervezetét, és többszöri módosítást követően 2011. június 14-én nyújtotta be a Bizottságnak a terv végső aktualizálását. Jelen határozat minden további utalása a 2011. június 14-i végső változatra vonatkozik, kivéve, ha a határozat valamelyik másik tervet nevezi meg.
(62)
A szerkezetátalakítási terv szerint, miután a HRE értékvesztett eszközeit 210 milliárd EUR névértéken átruházta az FMS-WM követeléskezelő társaságra, és ily módon megszabadult azoktól, a HRE a tevékenységeit úgy fogja megtervezni, hogy fő bankja, a PBB megbízható finanszírozási koncepció és jobb belső ellenőrzés alapján működhessen. A HRE a jövőben a tevékenységeit sokkal kevésbé széles körben fogja kifejteni, mint a válság előtt, ez vonatkozik a mérlegfőösszegre, az új üzletek volumenére, a személyi állományra, a fióküzletek hálózatára, valamint a HRE regionális prioritásaira is.
(63)
Figyelmen kívül hagyva a megszűnő és a szintetikusan az FMS-WM-re átruházott tételeket, a válság előtti időszakhoz viszonyítva a PBB stratégiai mérlegfőösszege 2011 végére a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának fog megfelelni. Az ingatlanfinanszírozás terén az új ügyleteket a válság előtti szint 30 %-ára csökkentik (2007-ben a kereskedelmi ingatlanok finanszírozása esetében a HRE új ügyletei 32,1 milliárd EUR összeget tettek ki). A személyi állományban mintegy 30 %-os leépítést hajtottak végre, és a HRE-nek a válság előtt hivatalban lévő teljes igazgatóságát lecserélték. Több mint harminc részesedést - amelyek egyharmada Európán kívüli országokban volt - eladtak vagy felszámoltak, illetve azok jelenleg felszámolás alatt állnak, valamint 32 képviseletből 26-ot bezártak. Ezenkívül mintegy 180 millió eurós pénzügyi forrással elindult a „New Evolution” elnevezésű többéves projekt, amelynek célja az egész konszernt illetően az IT-környezet átalakítása.
(64)
A PBB a továbbiakban két stratégiai üzletágban, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása terén fejti ki tevékenységét. Mindkét terület olyan eszközökre korlátozódik, amelyek a német fedezett kötvények - jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények - szempontjából számításba jönnek. Az összes többi üzleti tevékenységet, így különösen a közfinanszírozást, az infrastruktúra-finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket és a vagyonkezelést a PBB a jövőben nem gyakorolja.
(65)
A HRE holding másik két leányvállalatát illetően az alábbiakat határozták meg: a DEPFA Bank plc. a jelen határozat kézbesítésének napjától megszűnik, és nem fejt ki több tevékenységet, ez vonatkozik továbbá a leányvállalataira is. A HRE Finance fa. felszámolás alatt áll, és szintén nem fejt ki több tevékenységet.
(66)
Németország szerint az az alapvető döntés, miszerint a HRE konzervatívabb üzleti stratégiát követ, és kiemelt finanszírozási forrásként német fedezett kötvényekre - Pfandbriefe (jelzálogkötvények) - koncentrál, a hitelügyletek minőségi javulását mutatja, mivel ezek a német Pfandbriefgesetz [a német fedezett kötvényekről szóló törvény] hatálya alá tartoznak, amely törvény különleges követelményeket támaszt a kockázatkezelés, -felügyelet és -ellenőrzés tekintetében, valamint olyan védelmi intézkedéseket tartalmaz, mint a hitelérték arány korlátozása. Ez a finanszírozási stratégia jelentős mértékben csökkenti a HRE korábbi függőségét a bankközi pénzpiactól, és mindenekelőtt a fedezett kötvények kiadása előtti tárolási szakaszra (warehousing-phase) korlátozódik.
III. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(67)
Harmadik felektől az alábbiakban összefoglalt észrevételek érkeztek be a Bizottsághoz:
a)
A német Pfandbriefbankok szövetsége (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:
-
A vdp meg van győződve arról, hogy a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas üzleti tevékenységre irányuló üzleti modell sikeresnek ígérkezik, valamint állami kezességvállalások nélkül képes biztosítani egy bank hosszú távú túlélési képességét és életképességét.
b)
A Heisse Kursawe Eversheds 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:
-
A Heisse Kursawe Eversheds azon a véleményen van, hogy a támogatás nyújtása sérti egyes részvényesek jogait, a HRE összes részvényének a SoFFin általi tervezett átvétele a kisebbségi részvényesek kizárásával (squeeze-out) újabb állami támogatást jelent, továbbá a kizárás nem megengedett, és a tőke szabad mozgásának elvébe ütközik.
c)
A Heisse Kursawe Eversheds 2010. februári észrevételének összefoglalása:
-
Ezenkívül a Heisse Kursawe Eversheds előadja, hogy a kisebbségi részvényesek kizárása (squeeze-out) az EUMSZ 107. cikkének f) pontja értelmében állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás sérti a tőke szabad mozgását, valamint a HRE-nek nyújtott állami támogatásokat csak abban az esetben lehetne engedélyezni, ha a HRE egy fenntartható szerkezetátalakítási terv alapján folytatja tovább a tevékenységét.
d)
Bohdan Kalwarowskyj 2010. februári észrevételének összefoglalása:
-
Kalwarowskyj úr véleménye szerint a 2009. október 5-i squeeze-out keretében benyújtott, a HRE-re vonatkozó értékbecslési jelentésből kiindulva egyértelműen levezethető a HRE túlélési képessége és magas teljesítménye, továbbá a SoFFin a HRE-vel együttműködve azon fáradozik, hogy a vállalkozás értékét alacsonyabbként tüntesse fel.
IV. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN
(68)
A Bizottság 2010. március 24-én kapta meg Németország észrevételét, amelyben Németország a harmadik felek által benyújtott észrevételekre reagál:
a)
A német Pfandbriefbankok szövetségét (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország szerint a vdp észrevétele megerősíti, hogy a HRE üzleti modelljére vonatkozó tervek kivitelezhető feltevéseken alapulnak.
b)
A Heisse Kursawe Evershedset érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország azon a véleményen van, hogy a squeeze-out nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. Tekintettel arra, hogy a squeeze-out nem minősül állami támogatásnak, a jelen eset mélyreható vizsgálata során nem releváns az a kérdés, miszerint fennáll-e a tőke szabad mozgása alapelvének megsértése (ami Németország szerint egyébként sem igaz).
c)
A Bohdan Kalwarowskyjt érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország egyetért Kalwarowskyj úr azon véleményével, miszerint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések alapján a HRE hosszú távú életképessége biztosítva lenne.
V. NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA
(69)
Németország elfogadja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(70)
Németország 2011. június 15-én egy kötelezettségvállalási jegyzéket nyújtott be, amelyet 2011. július 1-jén kiegészített. (21) A kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a szerkezetátalakítási tervben bemutatott üzleti modellt átültetik a gyakorlatba, a terheket megfelelően megosztják, valamint a versenytorzulásokat a szükséges minimumra korlátozzák. A vállalások jegyzéke az alábbiak szerint foglalható össze:
a) A szerkezetátalakítási terv és a vállalások megvalósítása: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási tervet annak végleges változata alapján, valamint a vállalásokat teljes mértékben végrehajtja.
b) A kötelezettségek időtartama: A vállalások alapvetően a szerkezetátalakítás időtartamának végéig, azaz 2015. december 31-ig érvényesek. A DEPFA Bank plc.-re és leányvállalataira vonatkozó kötelezettségek azonban a DEPFA Bank plc. reprivatizációjával alapvetően megszűnnek, feltéve, hogy a reprivatizációra előbb kerül sor. Ebben az esetben Németország az eladást előzetesen bejelentené a Bizottságnak, és amennyiben az 2013. december 31. előtt valósulna meg, az eladást a Bizottság engedélye nélkül nem hajtaná végre. A PBB-re vonatkozó kötelezettségek a PBB reprivatizációjával - de semmi esetre sem 2013. december 31. előtt - megszűnnek.
c) Üzletágak: Németország rögzíti, hogy csak a PBB fejt majd ki üzleti tevékenységet, tevékenysége pedig csak két üzletágra, az ingatlanfinanszírozásra és a közbefektetések finanszírozására korlátozódik, míg minden más üzleti tevékenységgel felhagy (a közfinanszírozási portfólió a PBB mérlegében marad, de mint megszűnő portfólió), valamint a HRE összes többi társasága is felhagy üzleti tevékenységével.
d) A PBB reprivatizációja: Németország a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja a PBB-t.
e) A PBB növekedésének korlátai: Németország rögzíti, hogy a PBB növekedési rátája meghatározott határok között marad, mind a mérlegfőösszeg, mind pedig az új ügyletek volumenét tekintve.
f) Követeléskezelő társaság: Németország rögzíti, hogy 2013. szeptember 30-át követően a PBB az FMS-WM követeléskezelő társaság számára nem végez vagyonkezelői (asset management) és refinanszírozási szolgáltatásokat, továbbá rögzíti azt is, hogy szervezetileg biztosított ezen szolgáltatások harmadik felek általi átvételének lehetősége.
g) Piaci jelenlét: Németország biztosítja, hogy a PBB kizárólag az alábbi földrajzi piacokon köt új ügyleteket:
i)az ingatlanfinanszírozás terén:
-
a legfontosabb piacok: (22) Németország, Nagy-Britannia, Franciaország és Spanyolország
-
további piacok: Svédország, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia és Magyarország
ii)a közbefektetések finanszírozása terén:
-
a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország
-
további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Cseh Köztársaság, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg és Nagy-Britannia.
h) A követeléskezelő társaság igénybevételéért járó ellenszolgáltatás: Németország rögzíti, hogy lehetőségének keretei között a HRE ellenszolgáltatásként megfelelő ellentételezést fizet az FMS-WM követeléskezelő társaság igénybevételéért. Németország különösen azt biztosítja, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) utasítást ad a HRE-nek arra vonatkozóan, hogy a HRE közvetlenül vagy leányvállalatai útján 1,59 milliárd eurót fizessen az FMS-WM számára. A kifizetést a HRE azon társaságai kell, hogy teljesítsék, amelyek vagyonelemeket ruháztak át a követeléskezelő társaságra és amelyek alaptőke-mutatója a 15 %-ot meghaladja. A PBB a csendes betét visszafizetésének érdekében visszatartja a nyereséget.
i) A kamatok és a nyereségrészesedések kifizetésének korlátozása: Németország rögzíti, hogy a jogi határokon belül a HRE és társaságai a kamatok és nyereségrészesedések kifizetésétől eltekintenek.
j) A visszafizetések korlátozása: Németország biztosítja, hogy a HRE és társaságai az egyéb saját eszközökért visszafizetéseket nem teljesítenek.
k) Vállalkozások felvásárlásának tilalma: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ideje alatt a HRE és társaságai nem vásárolnak fel más vállalkozásokat.
l) A HRE/PBB információs technológiáját érintő kötelezettség: Németország biztosítja, hogy a bank IT-rendszerének javítására irányuló projektet teljes mértékben végrehajtják.
m) Az új ügyletek minimálisan megcélzott hozamait érintő vállalás (RAROC): Németország rögzíti, hogy a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet (risk-adjusted return on capital, kockázattal kiigazított tőkemegtérülés) mutat.
n) Ellenőrző megbízott: Németország biztosítja a szerkezetátalakítási terv és a vállalások jegyzékében felsorolt valamennyi kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtását, továbbá azt, hogy a végrehajtást egy megfelelő képzettséggel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrizni fogja.
VI. A TÁMOGATÁSOK ÉRTÉKELÉSE
VI.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása és a potenciális kedvezményezettek
(71)
A szóban forgó különböző intézkedéseket vagy közvetlenül Németország vagy a szövetségi kormány által létrehozott és ellenőrzött SoFFin biztosította, következésképpen azok állami forrásból származnak. Az intézkedések révén a HRE szelektív előnyhöz jutott, mivel a pénzintézet számára lehetővé vált az, hogy kedvező, a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett emeljen tőkét, kezességvállalásokkal biztosítsa be magát, és eszközátvételi intézkedéseket vegyen igénybe. A HRE nemzetközi szinten fejti ki tevékenységét, és versenyben áll a többi németországi és külföldi bankkal. Ezért ugyanazon okokból, mint amelyek a Bizottság korábbi, a HRE-t érintő határozataiban (23) is megjelennek, az intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.
(72)
A HRE konszernen belül csak a PBB (ideértve annak leányvállalatait is) köt új üzleteket, tehát aktív szereplő a piacokon. Következésképpen a PBB a vállalkozásnak az a része, amely a HRE tevékenységét folytatja (mindazonáltal a (63) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően csak korlátozott mértékben). A HRE-csoporthoz tartozó összes többi vállalati egység (azaz a DEPFA Bank plc. és leányvállalatai, valamint a HRE Finance fa.) megszűnés alatt áll, tevékenységeik a rendes felszámoláshoz szükséges minimumra korlátozódnak, és nem vesznek részt új üzletekben.
(73)
Valamennyi támogatási intézkedés legvégső célja - függetlenül attól, hogy azt hivatalosan a HRE, a HRE holding, a PBB vagy a DEPFA Bank plc. számára nyújtották - annak biztosítása, hogy a PBB továbbra is aktívan jelen legyen a piacokon. A szóban forgó versenytorzulást tehát a PBB folytatódó piaci jelenléte okozza. A DEPFA Bank plc., hasonlóan az FMS-WM-hez, pusztán azon eszközök követeléskezelő társaságának tekinthető, amelyeket különböző okokból kifolyólag nem ruháztak át az FMS-WM-re (a „rossz bankra”). Eszközeit azok esedékességéig értékesíti, vagy eladja a piacon, azonban a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt új üzleteket. (24)
(74)
Tekintettel arra, hogy a PBB tulajdonképpen a HRE gazdasági szempontból vett utóda, a Bizottság döntési gyakorlatával összhangban a PBB tekinthető a támogatás kedvezményezettjének (25), ennek megfelelően az alábbiakban kifejtett összeegyeztethetőségi vizsgálat középpontjában a PBB áll.
(75)
A Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételeivel összefüggésben, miszerint a sqeeze-out esetében állami támogatásról van szó, a Bizottság rögzíti, hogy bár a HRE javára véghezvitt tőkeinjekciók állami támogatást jelentenek, a kisebbségi részvényesek kizárása (azaz részvényeik átvétele a részvényeseknek fizetett megfelelő összeg ellenében) nem tartalmaz támogatási elemet, mivel a bank számára abból nem keletkezett állami forrásból származó előny. A squeeze-out keretében az állam a kisebbségi részvényesek javára teljesített kifizetéseket, ezeknek a kifizetéseknek azonban a HRE-re vonatkozóan semmilyen gazdasági következményük nem volt, a HRE-nél csak a tulajdonosi struktúra változott meg. Jelen határozatban ezért nem kell megvizsgálni azt a kérdést, hogy a sqeeze-out a Szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseibe ütközik-e.
VI.2. A támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége
VI.2.1. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának az alkalmazása
(76)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. Mivel egy, a rendszerben különösen fontos szerepet betöltő bank összeomlása valamely tagállam pénzügyi piacait közvetlenül, a teljes gazdaságát pedig közvetve hátrányosan befolyásolja, a Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések támogatásként való értékelését jelenleg erre a rendelkezésre alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet.
(77)
Különösen a HRE-nek a német fedezett kötvények piacán való korábbi pozícióját, a HRE korábbi mérlegfőösszegét, valamint a HRE korábbi származtatott ügyleteinek körét figyelembe véve a Bizottság nem lát okot annak megkérdőjelezésére, hogy Németország a HRE-t a rendszer szempontjából fontos szerepet betöltő banknak minősítette.
(78)
A Bizottság leszögezi, hogy a HRE olyan megmentési célú támogatásokat vett igénybe, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, azonban ezeket a támogatásokat most abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy azok a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetőek-e. A Bizottságnak ezért most az IAC és a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján le kell folytatnia ezen intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálatát, valamint az összes további szerkezetátalakítási intézkedés, azaz az 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások és a 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát.
VI.2.2. Értékelés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (impaired-asset közlemény, IAC) alapján
(79)
Az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való bármilyen átruházását az IAC rendelkezéseivel összhangban kell megvalósítani. Ezenkívül a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ezen túlmenően szükség lehet néhány üzletágban vagy földrajzi területen a bank expanziójának piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül történő korlátozására abban az esetben, ha az expanziót sújtó közvetlen korlátozások a piacot gyengítenék, vagy az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében.
(80)
Amikor az átruházás szempontjából figyelembe vehető eszközök támogatásra való jogosultságáról van szó, az IAC (34) preambulumbekezdése szerint az eszközök támogatható kategóriáinak kiválasztása során pragmatikus és rugalmas megközelítést kell alkalmazni. A Bizottság más támogatási ügyekben alkalmazta már ezt a rugalmas megközelítést, és elfogadta azon eszközök átruházását, amelyek szigorú értelemben véve nem problémás eszközök voltak, hanem olyan eszközöknek minősültek, amelyek az érintett bank üzleti modelljének alapvető megváltoztatása szempontjából nem bírtak stratégiai jelentőséggel.
(81)
Amint azt az IAC (46) preambulumbekezdése kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ezért vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket a funkciókat az FMS-WM számára többé nem látja el.
(82)
Az IAC (21) preambulumbekezdése az értékelésre és tehermegosztásra vonatkozóan megállapítja, hogy a megfelelő ellentételezés a megkövetelt tehermegosztás részét képezi. A Bizottság megvizsgálja, hogy az IAC IV. mellékletével összhangban az eszközátvétel árazásakor olyan, az államnak nyújtott ellentételezést irányoznak-e elő, amely kellő figyelemmel van a tényleges gazdasági érték meghatározásakor becsült veszteségeket meghaladó jövőbeli veszteségek kockázatára. A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedésekkel kapcsolatos döntési gyakorlatával összhangban (26) a tőkeátvételhez szükséges ellentételezés értékelése a tényleges gazdasági értéken történő átvétel alapján történik, akkor is, ha ez az érték alacsonyabb az átvételi értéknél.
(83)
Az IAC (41) preambulumbekezdése szerint az átvételi értéknek meg kell felelnie a tényleges gazdasági értéknek. Ha egy tagállam - különösen az átmeneti fizetésképtelenség elkerülése érdekében - olyan átvételi érték alapul vételét tartja szükségesnek, amely meghaladja a tényleges gazdasági értéket, ez csak abban az esetben fogadható el, ha ezzel egyidőben átfogó szerkezetátalakítást tervez, és olyan rendelkezések bevezetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő támogatások későbbi visszakövetelését, például a „claw-back” mechanizmus révén.
(84)
Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, későbbi időpontban visszakövetelésre kerülő különbség, amelynek megállapítására független szakértők segítségével került sor, 16,2 milliárd EUR összeget tesz ki, és a bank különösen mélyreható szerkezetátalakítását és tevékenységeinek leszűkítését követeli meg. Az IAC (21) preambulumbekezdése szerint nem kell kiegészítő ellentételezést fizetni, mivel a 16,2 milliárd EUR összegű előzetes tőkekivonást követően az intézkedés nem eredményez további tőkeátvételt. (27)
(85)
A Bizottság megállapítja, hogy ezen összeg visszaköveteléséről Németország nem rendelkezett kifejezetten, azonban elfogadott olyan klauzulákat, amelyek, amennyire csak lehet, a visszakövetelést lehetővé teszik, és az alábbiakat írják elő:
a)
A HRE konszern 1,59 milliárd EUR összegű feltételes fizetési kötelezettsége a követeléskezelő társasággal szemben.
b)
A PBB a Németországi Szövetségi Köztársaság csendes betétjének a visszafizetésére használja fel a ki nem fizetett nyereséget.
c)
Az 1,59 milliárd EUR összeg teljes kifizetését követően a DEPFA Bank plc. részkonszernnek (azaz az anyavállalatnak és valamennyi leányvállalatának) az állami beavatkozásért cserébe megfelelő ellentételezést kell fizetnie Németországnak.
d)
Bár a HRE-t államosították, Németország szándéka az, hogy a PBB-t reprivatizálja annak érdekében, hogy a lehetséges reprivatizációból bevételhez jusson. Mivel a bank állami tulajdonba került, és az állam jelenleg a bank reprivatizálását tervezi, ezenfelül kijelenthető, hogy az állam, amennyire lehetséges, megpróbálja visszafogni a tevékenységét, továbbá kijelenthető az is, hogy a korábbi részvényesek eleget tettek feladataiknak.
A tervezett szerkezetátalakítás ráadásul nagyon széles körű, és a „jó” fő bank radikális, a HRE 2008. végi nagyságának 15 %-ára való lekicsinyítésével számol. A növekedés korlátozására, a termékkínálat korlátozására, a Corporate Governance-re és az állami pályázati felhívás keretében megvalósuló reprivatizációra vonatkozó vállalásokkal kapcsolatosan a szerkezetátalakítás egységes csomagja az IAC értelmében megfelelően széles körűnek tekinthető.
(86)
A Bizottság azt is leszögezi, hogy a bank elkötelezett dolgozói által továbbított adatok eloszlatták arra vonatkozó kételyeit, miszerint Németország és a HRE valószínűleg nem állnak készen arra és nincsenek abban a helyzetben, hogy a korlátlan átláthatóságot és az értékcsökkenés teljes közzétételét ex ante biztosítsák. Ezenkívül a HRE, részben a Bizottság kérésére, átvizsgáltatta adatai koherenciáját és minőségét, ami megkönnyítette az adatoknak a Bizottság szakértői által elvégzett végső vizsgálatát. Ezen túlmenően Németország és a PBB vállalta a kockázatkezelési és beszámolási rendszerek átfogó javítását annak érdekében, hogy eloszlassák a Bizottságnak a jövőbeli menedzsmentinformációs rendszer esetleges hibáira irányuló kételyeit.
VI.2.3. A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség
(87)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény azokat a támogatásokkal kapcsolatos előírásokat mutatja be, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakítása érdekében alkalmazni kell. A közlemény szerint annak érdekében, hogy valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban tervezett szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a szerkezetátalakításnak biztosítania kell az érintett bank hosszú távú életképességét, rendelkeznie kell a kedvezményezett bank megfelelő saját hozzájárulásáról (tehermegosztás), valamint kielégítő intézkedéseket kell tartalmaznia a versenytorzulás korlátozását illetőn. (28)
(88)
A már nyújtott és a tervezett tőkejuttatások, valamint az eszközök átvételéből származó állami támogatás nagysága együttesen a HRE válság előtti, kockázattal súlyozott eszközállományának több mint 20 %-át teszik ki.
VI.2.3.1. A PBB hosszú távú életképességének helyreállítása
(89)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény 2. szakaszával összhangban Németország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely kifejti a HRE pénzügyi nehézségeinek okait, és részletesen bemutatja az üzleti modellt.
(90)
A szerkezetátalakítási tervből, valamint Németország kiegészítő észrevételeiből az derül ki, hogy a HRE nehézségei lényegében az alábbi tényezőkre vezethetőek vissza:
a)
Franchise finanszírozás nélküli és magukat kizárólag a pénz- és tőkepiacon finanszírozó bankként a HRE és különösen vállalata, a DEPFA Bank plc. nagymértékben egy olyan érintetlen bankközi tőkepiactól függtek, amely a Lehman Brothers fizetésképtelenségével átmenetileg teljesen bedőlt.
b)
Olyan eszközökön alapuló régi terhek, amelyek a tényleges rizikóprofiljukra tekintettel nem térülnek meg megfelelően.
c)
A HRE konszern több kisebb bank összefonódása révén jött létre, amelyek olyan eltérő IT-alkalmazásokat használtak, amelyek nem voltak integrálva egy átfogó, összehangolt kockázatkezelési rendszerbe.
(91)
A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az elsősorban a bank tőkehelyzetére és belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó szerkezetátalakításnak, valamint a tervezett intézkedéseknek az a céljuk, hogy kizárják azoknak a likviditási problémáknak a megismétlődését, amelyek a bankot majdnem fizetésképtelen helyzetbe sodorták. A szerkezetátalakítási terv a leginkább problémás területeket konkrét módon közelíti meg a következő intézkedések révén: stabilabb, a fedezett kötvényeken alapuló finanszírozási koncepció kidolgozása, a bankközi pénzpiactól való eddigi függőség megszüntetése, az IT-környezet javítása és integrálása, a regionális súlypontok szűkebbre szabása, a képviseleti hálózat, valamint az üzlet abszolút nagyságának csökkentése. A koncepció logikus kiegészítését jelenti a többi üzleti tevékenység beszüntetése, valamint azoknak a PBB mérlegében megszűnő portfólióként való kezelése.
(92)
A PBB megmaradó két üzletága következésképpen azokra az eszközökre fog korlátozódni, amelyek a német fedezett kötvények (jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények) szempontjából számításba jönnek. Az az érv, miszerint egy ilyen konzervatívabb üzleti stratégia a hitelezés minőségi javulásához vezethet, helytállónak tekinthető, különösen a német Pfandbriefgesetz kockázatkezelésre, -felügyeletre és -ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseire, valamint a törvényben megfogalmazott hitelérték arány rögzítésre (például hitelezési korlátokra) tekintettel.
(93)
Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2010. szeptember 24-i határozat (92) preambulumbekezdésében (lásd a jelen határozat (15) preambulumbekezdését) a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bank a jövőbeni üzleti tevékenységeivel, így különösen az alacsony árréssel működő „Public Finance” szektorban folytatott tevékenységeivel kielégítő árrést tud kigazdálkodni. A bank folytatja a korábbi „Public Finance” tevékenységek egy részét, mégpedig a „közbefektetések finanszírozását”. Az ÖIF (közbefektetések finanszírozására irányuló) üzlet azonban csak azoknak a termékeknek a finanszírozását foglalja magába, amelyek állami befektetésekkel állnak kapcsolatban, így ez az üzlet különbözik a közfinanszírozástól, azaz az állami szervek kötetlen finanszírozásától, amely területre a különösen szűk árrés jellemző. Mivel a kiigazított üzleti modell szerint a bank felhagy az alacsony árréssel működő közfinanszírozási tevékenységekkel, amelyek a korábbi „Public Finance” tevékenységeknek nagyjából 75 %-át tették ki, és mivel ezek megszűnő portfólióként a PBB mérlegében lejárnak, a Bizottságnak csökkentek az ezzel kapcsolatos kételyei. A Bizottság vonatkozó kételyeinek csökkentésében közrejátszott Németországnak az a vállalása is, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat.
(94)
A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az a koncepció, miszerint az ÖIF-üzletágat a PBB második üzletágaként megőrzik, csökkenti a piaci résztvevőknek és a hitelminősítő intézeteknek a kételyeit azon bankoknak a hiányzó diverzifikációjára vonatkozóan, amelyek egy üzletágra korlátozzák tevékenységüket (úgynevezett „monoline bankok”), és ezáltal túl erősen függenek egy üzleti területtől. Két olyan üzletággal, amelyeknek nem feltétlenül ugyanolyan az üzleti ciklusa, a PBB képes lehet stabilabb és tervezhetőbb bevételeket biztosítani a maga számára, valamint képes lehet arra, hogy a szervezeti befektetőknél elérje a szükséges láthatóságot.
(95)
A szerkezetátalakítási koncepcióból egyértelműbb szervezeti struktúra rajzolódik ki, mivel a továbbiakban nem a fő tevékenységhez tartozó Capital Markets & Asset Management (Tőkepiacok & Vagyonkezelés) tevékenységi területekkel a bank felhagy, valamint jelentősen csökkenti képviseleteinek hálózatát. Jelentős számú képviseletet zártak már be, az egyértelműen kisebb üzleti modell szerint ezen képviseletek közül négyet újra megnyitnának (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék és Stockholm).
(96)
A szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a PBB nem építi ki aránytalanul erősen a piaci jelenlétét. Az új hitelek odaítélése mindkét üzletág számára meg van állapítva. A PBB mindenkori fő piacain az ÖIF-üzletek esetében 1-2 %-os piaci részesedést, míg ingatlanfinanszírozási üzlete esetében 2-6 %-os piaci részesedést céloz meg.
(97)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a bank hozzákezdett IT-rendszere hiányosságainak megszüntetéséhez. Az IT-hálózat kezdetben igen heterogén volt, és jelentős hiányosságok mutatkoztak különösen a kockázatkezelési funkcionalitások és alkalmazások vonatkozásában. A HRE ezért 2009-ben elindította a „New Evolution”-t, egy többéves, az egész konszernre kiterjedő projektet, amely 180 millió EUR összeget kitevő pénzügyi forrással rendelkezik, és célja az IT-környezet átalakítása. Hat „release”-ben vezetik be egymás után fokozatosan a különböző rendszerbeli javításokat. A projekt többek között szervezeti javításokat tartalmaz, így a hitelkezelési rendszerek konszolidálását, a kockázatkezelés terén az IT-rendszerek javítását a hitelkockázatokra, a piaci és likviditási kockázatokra vonatkozóan, a front office-rendszerek szabványosítását, valamint javításokat az információk és adatok pontosságával, granularitásával és minőségével kapcsolatban. Az IT-átalakítás tartalmára és előrehaladására vonatkozó adatokból kiderül, hogy a kezdeti problémákat szakszerűen közelítették meg, és azokat a PBB szerkezetátalakítása során a szükséges mértékben meg lehet oldani. A Bizottság véleménye szerint a jövőbeni IT-rendszer az üzleti folyamatokhoz hozzáigazított, funkcionális és hatékony platformot jelent a korszerű és körültekintő kockázatkezeléshez. Az IT-környezet átalakítására vonatkozó tervek teljes körű megvalósítása ezért döntő jelentőséggel bír.
(98)
A PBB (29) likviditása, fizetőképessége és jövedelmezősége a legfontosabb mutatók a bank életképessége szempontjából, amelyeket alávetnek mind egy alaphelyzetbeli, mind pedig egy vészhelyzetbeli forgatókönyvnek. (30)
(99)
A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB nem fogja többé a refinanszírozásait állami kezességvállalások révén biztosíttatni. A PBB mindazonáltal egy franchise finanszírozás nélküli, magát a pénz- és tőkepiacról refinanszírozó pénzintézet marad, azonban azt a stratégiát követi, hogy a nem biztosított refinanszírozások volumenét jelentősen csökkenti, és ehelyett fedezett kötvényeket ad ki, amelyek stabilabb finanszírozási forrásnak számítanak.
(100)
Mivel az akut likviditási hiány a HRE számára végül állami támogatást megkövetelő problémák egyik legfontosabb oka volt, a szerkezetátalakítási terv szerint elegendő készpénz- és likviditási tartalék áll rendelkezésre, amivel kapcsolatban a Bázel III. megállapodás követelményeiből eredő esetleges következményeket figyelembe kell venni. A tartalék a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén lesz a legnagyobb, ezt követően pedig fokozatosan csökkenni fog. Alaphelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege mintegy [12-17] %-ának, 2015 végén pedig a [7-17] %-ának felelne meg. Vészhelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege több mint [7-10] %-át, 2015 végén mintegy [7-10] %-át tenné ki. A Bizottság véleménye szerint a likviditási helyzet mind alaphelyzetben, mind vészhelyzetben megfelelőnek tekinthető.
(101)
Egy olyan alaptőke-mutatóval (a Bázel II. megállapodás szerinti belső minősítésen alapuló módszer alapján kalkulálva), amelyet 2011 végére alaphelyzetben 12,9 %-ra, vészhelyzetben pedig 10,5 %-ra becsülnek, a PBB elegendő saját tőkével rendelkezik, és a szerkezetátalakítás folyamán teljesíteni fogja a minimális tőkekövetelményeket. A szerkezetátalakítási tervben meghatározott feltevések szerint az alaptőke-mutató 2015 végén alaphelyzetben 12,4 %, illetve vészhelyzetben 11,3 % lesz. Az alaptőke-mutató visszaesése alaphelyzetben nem a veszteségekre, hanem mindenekelőtt a kockázattal súlyozott eszközök előrejelzett növekedésére vezethető vissza, ami másfelől a célzott növekedéssel áll kapcsolatban (a PBB alaphelyzetben 2011-től 2015-ig pozitív adózás utáni eredményt mutat, csak vészhelyzetben mutatna a PBB 2011-ben és 2012-ben negatív eredményt).
(102)
A szerkezetátalakítás folyamata során a PBB jövedelmezőségének javulását várják. A szerkezetátalakítási terv szerint alaphelyzetben az adózás utáni nyereség 2011-ben [110-150] millió EUR, 2015-ben pedig [280-320] millió EUR lesz. Bár ez 2011-ben csak [3-6] %-os (adózás utáni) sajáttőke-hozamnak felelne meg, a szerkezetátalakítási folyamat végén, 2015-ben azonban (adózás után) [8-11] %-nak. Az alaphelyzetben elérni kívánt sajáttőke-hozam mind a túlélési képességet, mind a PBB tervezett reprivatizációját szem előtt tartva kielégítőnek tekinthető egy olyan bank számára, amely a szerkezetátalakítási tervben előírt üzleti tevékenységet folytatja. Németország szerint a korábbi évek veszteségei miatt nem lesz adózás utáni nyereség, ami a veszteségek továbbvitelére tekintettel azt jelenti, hogy a PBB 201[…]-ig mérleg szerinti veszteséget halmoz fel, a csendes betét visszafizetésével összefüggésben azonban ez 201[…]-ben nem lesz többé így.
(103)
1. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok) (alaphelyzet)
2011
2012
2013
2014
2015
Többletkamat és hasonló bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jutalékbevétel
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Működési bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hitelkockázati gondoskodás
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Igazgatási költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb bevételek egyenlege/Költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti eredmény
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jövedelemadók
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni eredmény
millió EUR
[110 - 150]
[140 - 160]
[170 - 220]
[240 - 270]
[280 - 320]
(104)
A PBB jövedelmezőségének legfontosabb növekedési tényezőjeként két forrás emelhető ki: a PBB kereskedelmi üzleteiből származó bevételek növekedni, a működési költségek pedig csökkenni fognak.
(105)
A magasabb bevételek kigazdálkodását illetően a szerkezetátalakítási terv a hitelek átlagos árrésének javulását tartalmazza, amely elsősorban új és nyereséges üzletek jegyzése révén valósul meg. Az ingatlanfinanszírozás tekintetében a jelenlegi portfóliók alapján a nettó árrés javulása várható [85-100] bázispontról (a továbbiakban: bp) 2011-ben [105-120] bp-re, 2012-ben [105-110] bp-re és végül [95-100] bp-re. Az ÖIF-üzletág számára a szerkezetátalakítási folyamat során végig [27-35] bp-s nettó árrést szabnak meg, ami jelentős javulást jelent a jelenlegi portfólióban a közfinanszírozáshoz kalkulált [6-12] bp-s nettó árréshez képest. (31) Ez a javulás lényegében arra vezethető vissza, hogy felhagynak a különösen alacsony árréssel működő közfinanszírozással.
(106)
Mivel biztosítani kell a kellően magas árrés elérését, Németország arra vonatkozó vállalása, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető.
(107)
2011-ben és 2012-ben fontos bevételi forrást jelentenek a PBB számára azok az ellentételezések, amelyeket a PBB az FMS-WM-től (a HRE rossz bankja) kap a vagyonkezelési szolgáltatások rendelkezésre bocsátása miatt. Amint azt az IAC is kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ennek alapján vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket az FMS-WM számára többé nem látja el. Ugyanez érvényes az FMS-WM refinanszírozására is. Ennek a vállalásnak alkalmasnak kellene lennie annak biztosítására is, hogy a PBB életképessége középtávon magától fennmaradjon, és a PBB ne szoruljon többé az értékvesztett eszközök átruházásából származó ellentételezésekre.
(108)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a PBB működési költségeinek jelentős mértékű csökkentését tervezi. A költség-bevétel arány a szerkezetátalakítási folyamat során jelentősen javulni fog, mégpedig alaphelyzetben a 2011. évi [64-79] %-ról 2015-ben [32-42] %-ra.
(109)
A PBB néhány, a költségalapjára kiható radikális szerkezetátalakítási intézkedést kezdeményezett, ennek megfelelően több képviseletét bezárta, személyi állományát pedig mintegy 30 %-kal csökkentette (2010 végén 1 366 alkalmazottat foglalkoztatott, ezzel szemben 2007 végén (32)2 000 alkalmazottja volt). Míg ezek az intézkedések középtávon és hosszú távon pozitív kihatással lesznek a működési költségekre, a szerkezetátalakítás során rövid távon rendkívüli költségek is keletkeznek, elsősorban végkielégítések és előnyugdíjazások kifizetései, valamint ügyvédi és tanácsadói költségek. A Bizottság véleménye szerint megalapozottnak tekinthető az a feltevés, miszerint a szerkezetátalakítás befejezését követően a működési költségek jelentősen alacsonyabb szintre állnak be.
(110)
Az értékvesztett eszközöknek az FMS-WM-re való átruházását követően - ami a mérlegfőösszeg jelentős mértékű csökkenését okozta - alaphelyzetben stabilnak tűnik a PBB hitelkockázati gondoskodása a szerkezetátalakítás idejére.
(111)
A PBB tervezett sajáttőke-hozama a Bizottság számára még a vészhelyzetben alapul vett feltételezések esetén is kellően erősnek tűnik, mivel nem kerülne veszélybe sem a bank életképessége, sem pedig a PBB reprivatizációjával kapcsolatos kilátások. A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB 2011-ben vészhelyzetben [100-125] millió EUR veszteséget halmozna fel, azonban 2015-ben a szerkezetátalakítási folyamat lezárásakor [270-310] millió EUR nyereség várható. A sajáttőke-hozam (adózás után) 2011-ben (- [2,8-3,8] %) és 2012-ben negatív lenne, e forgatókönyv esetén pedig 2015-ben [9-12] %-nál helyezkedne el.
(112)
2. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (vészhelyzet)
2011
2012
2013
2014
2015
Többletkamat és hasonló bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jutalékbevétel
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Működési bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hitelkockázati gondoskodás
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Igazgatási költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb bevételek egyenlege/Költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti eredmény
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jövedelemadók
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni eredmény
millió EUR
- [100 - 125]
- [75 - 90]
[230 - 290]
[250 - 290]
[270 - 310]
(113)
Tekintettel az üzleti modellben, a technikai infrastruktúrában és a szervezeti felépítésben bekövetkező pozitív változásokra, valamint ezeknek a PBB várható likviditására, fizetőképességére és jövedelmezőségére gyakorolt hatásaira, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz a hosszú távú életképesség helyreállítását illetően a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény kritériumainak.
VI.2.3.2. Saját hozzájárulás/Tehermegosztás
(114)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A közlemény 3. szakasza erre vonatkozóan az alábbi alapelveket fogalmazza meg:
a)
A szerkezetátalakítási támogatásoknak azokra a költségekre kell korlátozódniuk, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
b)
A támogatási összeg szükséges minimumra korlátozása érdekében a kedvezményezett banknak először saját forrásaiból - például eszközeladás révén - kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást.
c)
A szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik, utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás követelménye két célt szolgál: a lehetséges versenytorzulások mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölését. (33)
(115)
A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatban, hogy a támogatások esetleg nem a hosszú távú életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódnak. Németország összesen mintegy 10 milliárd EUR összeget fektet a HRE-be. A tőkeinjekciók egy része, azaz 2,08 milliárd EUR az FMS-WM követeléskezelő társaság feltőkésítését szolgálja, további 1,59 milliárd EUR összeget pedig a szerkezetátalakítás során kell átruházni az FMS-WM-re. A mintegy 10 milliárd EUR összeg 63 %-a a HRE konszernben marad.
(116)
A PBB a HRE konszern egyetlen egysége, amely a jövőben tevékenységet fejt ki, és így aktív módon részt vesz a versenyben. Alaphelyzetben 2011 végén az alaptőke-mutatót 12,9 %-ra becsülik (a Bázel II. megállapodás szerinti IRB-módszer alapján), a mutató a szerkezetátalakítási folyamat során 2015 végéig kis mértékben, mégpedig 12,4 %-ra fog csökkenni. A szerkezetátalakítási terv nem vet fel kétséget afelől, hogy a bank a szerkezetátalakítási folyamat során is eleget tesz a minimális tőkekövetelményeknek. Az előrejelzett alaptőke-mutató magasnak mondható, azonban teljesen megfelel a versenytársak tőkemutatójának, ezenkívül a pénzügyi válság miatt a bankoktól most magasabb tőkemutatókat várnak el, mint a válság előtt. Bele kell gondolni továbbá abba is, hogy a pénzügyi válság során felmerülő problémái miatt a PBB-nek szilárd tőkealapra van szüksége ahhoz, hogy magát megbízható üzleti partnerként pozícionálhassa a piaci résztvevőknél. A Bizottság véleménye szerint ezért a rendelkezésre bocsátott tőke nagysága és az ebből eredő tőkemutatók megfelelőek, és a szükséges minimumra korlátozódnak.
(117)
A HRE számára továbbá összesen 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat nyújtottak, ebből az összegből a bank 124 milliárd eurót vett igénybe. Annak érdekében, hogy a bank folytatni tudja tevékenységeit abban az időszakban, amikor fizetésképtelenség fenyegette, szükség volt ezekre a kezességvállalásokra legalább addig, amíg a HRE át tudta ruházni értékvesztett eszközeit az FMS-WM-re. A HRE konszern által igénybe vett valamennyi, összesen 124 milliárd EUR összegű kezességvállalást 2010. október 1-jei hatállyal átruházták az FMS-WM-re, ezért a PBB üzleti tevékenysége során már nem használja fel az állami kezességvállalásokat. Az átruházás elősegítette azt, hogy a kezességvállalások formáját öltő támogatás időben a szükséges minimumra korlátozódott.
(118)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a kedvezményezett bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk szerkezetátalakításukat, amire rendszerint eszközeladás révén kerül sor. Eszközeinek mintegy 210 milliárd EUR névértéken, valamint származtatott ügyleteinek mintegy 280 milliárd EUR névértéken az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásával a HRE eszközeinek jelentős részét leválasztotta, és ily módon mérlegfőösszegét a felére csökkentette. Nem jutott azonban ezáltal olyan számviteli nyereséghez, amelyet a szerkezetátalakítási költségek finanszírozásához felhasználhatott volna. Az átruházás inkább ugyancsak állami támogatásnak tekinthető, mivel az eszközökért a HRE-nek fizetett ár az eszközök tényleges gazdasági értékét mintegy 16,2 milliárd EUR összeggel meghaladta. A konszern mégis eladja, illetve már eladta bizonyos vállalkozásokban lévő részesedéseit (pl. az Arsago ACM GmbH-ban (Frankfurt), az Arsago Holding AG-ben (Svájc), a DEPFA First Albany Securities LLC-ben (New York) és a Collineo Asset Management GmbH-ban lévő részesedéseit).
(119)
A HRE a SoFFin-nak a Németország által nyújtott valamennyi kezességvállalásért évi 0,5 % és 0,8 % közötti kamatot fizetett, ezáltal az állami támogatás ezen részéért megfelelő ellentételezést fizetett a vonatkozó bizottsági közlemény (A Bizottság közleménye - Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, „banki közlemény”) (34) értelmében. Ezzel szemben a bank eddig sem a tőkeinjekcióért, sem pedig az eszközátvételi intézkedésből származó tőkeátvételért nem fizetett semmilyen ellentételezést, továbbá nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő claw-back mechanizmust irányozzon elő azért az állami támogatásért, amely abból eredt, hogy az eszközök átvételi értéke magasabb volt az eszközök tényleges gazdasági értékénél.
(120)
A HRE általános gazdasági helyzetét figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a bank egyszerűen nem volt abban a helyzetben, hogy a szerkezetátalakítási költségekhez további jelentős összeggel járuljon hozzá. (35) Következésképpen azt, hogy a saját hozzájárulás nem volt elegendő, a szerkezetátalakítási tervben meghatározott különösen széles körű szervezeti intézkedésekkel együtt kell figyelembe venni annak érdekében, hogy a bank megmentéséhez szükséges terheknek a bank és a részvényesek közötti megfelelő megosztása biztosítva legyen. A Bizottság úgy tekinti, hogy a szerkezetátalakítási tervben a konszern nagyságát, a piaci jelenlétet, az üzleti tevékenység terjedelmét és a mérlegfőösszeget érintő előirányzott csökkentés jelen esetben a különleges körülményekre tekintettel megfelelő módon kompenzálja azt, hogy a bank nem bocsátott rendelkezésre elegendő saját hozzájárulást.
(121)
Figyelembe kell venni azt is, hogy a bankot államosították, és korábbi részvényeseit a konszern értéke alapján állami támogatás nélkül kárpótolták. (36) Ez az állami támogatásként való értékelés szempontjából pozitív szempont, és azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részvényüket elvesztették, így abból lehet kiindulni, hogy a HRE szerkezetátalakításának költségeit megfelelő mértékben ők is viselték.
(122)
A HRE hátrasorolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak jogosultjait érintően Németország vállalta, hogy a HRE nem fizet nyereségtől függő finanszírozási eszközökre harmadik feleknek nyereséget, ezáltal biztosítva lesz, hogy a Tier-2 tőketulajdonosok befektetéseikért cserébe semmilyen vagy csak csekély ellentételezést kapnak, és ily módon a Tier-1 tőketulajdonosokhoz hasonlóan részt vesznek a teherviselésben.
(123)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a HRE részvényesei megfelelő mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakítás költségeihez, és így az erkölcsi kockázatok veszélye is kellő figyelmet kapott.
VI.2.3.3. A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések
(124)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a Bizottságnak a versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések vizsgálata során a támogatás nagyságát, a tehermegosztás fokát és a pénzintézetnek a szerkezetátalakítás utáni jövőbeni piaci helyzetét kell figyelembe vennie, a vizsgálat alapján pedig meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket.
(125)
A HRE jelentős versenytorzulásokat okozott. Németország összesen maximum 9,95 milliárd EUR összeget kitevő tőkét juttat a HRE-nek, amelynek egy részét az FMS-WM kapja, valamint 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat bocsát a HRE rendelkezésére. Ezenkívül a HRE egy olyan eszközátvételi intézkedést vett igénybe, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. A jelentős állami támogatásra tekintettel véghez kell vinni a HRE radikális szerkezetátalakítását.
(126)
A HRE utódbankjaként a PBB elegendő pénzügyi eszközzel fog rendelkezni, és nem terhelik majd a HRE korábbi kockázatos hitelügyletei. A PBB üzletképességének megőrzése és a leválasztás megkönnyítése érdekében nagymértékű támogatásra volt szükség. A PBB azonban jóval kisebb bank, és Németország ezenfelül megfelelő intézkedéseket is tett a lehetséges versenytorzulások korlátozása érdekében.
(127)
Először is a PBB vállalati egységként jelentősen különbözni fog a korábbi HRE-től, a PBB-t államosították, és jelenleg radikális szerkezetátalakítás alatt áll, amelynek eredményeként a PBB jóval kisebb bankként működik, mint az egykori HRE. Számos eszköznek az FMS-WM-re való átruházását követően a PBB stratégiai mérlegfőösszege a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának felel meg, ebben a mérlegfőösszegben nem szerepelnek olyan mérlegtételek, amelyek a PBB mérlegében megszűnő portfólióként lejárnak, vagy amelyeket szintetikusan az FMS-WM-re ruháztak át.
(128)
Másodszor, Németország több olyan kötelezettségvállalást terjesztett a Bizottság elé, amelyek a PBB piaci jelenlétének korlátozására vonatkoznak (további információk az 5. szakaszban találhatóak). A PBB csak két üzletágban - ingatlanfinanszírozás és közbefektetések finanszírozása - köt majd új ügyleteket. E két üzletág a szerkezetátalakítási folyamat során csak korlátozott mértékben fog növekedni, mivel mind az új ügyletekre, mind pedig a mérlegfőösszegre és a portfólió terjedelmére vonatkozóan felső határokat szabtak meg annak érdekében, hogy csökkenjenek a PBB lehetőségei a piacon való terjeszkedésre és ezáltal a verseny torzítására. A növekedési korlátok legalább 2013. december 31-ig érvényesek, és esetleg tovább is, amennyiben a PBB reprivatizációjára eddig az időpontig nem kerül sor. A HRE konszern összes többi egységének meg kell szüntetnie üzleti tevékenységét, és hagynia kell, hogy portfóliói lejárjanak, ez különösen az „Infrastructure Finance”, a „Capital Market & Asset Management” és a közfinanszírozás üzletágakra vonatkozik.
(129)
Harmadszor, annak érdekében, hogy eloszlassa a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a PBB túlzottan agresszív árpolitikája révén árthat a versenynek és a versenytársaknak, Németország ígéretet tett arra, hogy a PBB stratégiai új tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. A Bizottság véleménye szerint ez az aránytalanul erős versenytorzulások megakadályozására szolgáló további hatékony intézkedésként értékelhető.
(130)
Negyedszer, a PBB-t üzleti tevékenysége során olyan magatartási szabályok kötik majd, amelyek felvásárlási tilalmat, valamint egy olyan tilalmat írnak elő, miszerint a PBB reklámtevékenysége során nem tehet utalást az állami támogatásra.
(131)
Németország ezen túlmenően ígéretet tett arra, hogy a PBB-t a lehető leggyorsabban, azaz legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja, így a PBB eladása lehetővé teszi a Németországi Szövetségi Köztársaság számára, hogy a HRE-nek juttatott tőkét (részben) visszakapja. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PBB mielőbbi reprivatizációjával biztosítható annak lehetősége, hogy harmadik felek a PBB-t megszerezhessék.
VII. ELLENŐRZÉS
(132)
Németország ígéretet tett arra, hogy a HRE szerkezetátalakítási tervének, valamint a vállalások jegyzékében szereplő ígérvényeknek a végrehajtását egy ellenőrző megbízott felügyeli, aki negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak.
VIII. KÖVETKEZTETÉS
(133)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fentiekben megvizsgált intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.
(134)
Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, feltéve, hogy a 2011. június 14-én véglegesen aktualizált szerkezetátalakítási tervet, valamint a jelen határozat mellékletét képező vállalási jegyzékben szereplő ígérvényeket végrehajtják,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Hypo Real Estate konszern számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt állami támogatás, amely az alábbiakban felsoroltakból tevődik össze
-
60 millió EUR összegű tőkejuttatás (2009. április 17-én jelentették be),
-
2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. június 3-án jelentették be),
-
3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. október 26-án jelentették be),
-
1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. április 30-án jelentették be), amelyből 450 millió EUR juttatására csak meghatározott körülmények fennállása esetén kerül sor,
-
2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. szeptember 10-én jelentették be),
-
35 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2008. szeptember 30-án jelentették be),
-
52 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2009. április 17-én jelentették be),
-
8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),
-
10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),
-
20 milliárd EUR összegű likviditási garancia (2010. szeptember 2-án jelentették be),
-
20 milliárd EUR összegű settlement garancia (2010. szeptember 10-én jelentették be),
-
eszközök átruházása az FMS Wertmanagement AöR követeléskezelő társaságra (2010. szeptember 10-én jelentették be)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján és a mellékletben található vállalási jegyzékre tekintettel a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Németország rögzíti, hogy a jelen határozat közlésétől számítva részletes negyedéves jelentéseket juttat el a Bizottságnak azokról az intézkedésekről, amelyeket a vállalások jegyzékének mellékletében meghatározott ütemtervnek megfelelően a jelen határozat teljesítése érdekében hozott.
3. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.