EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 913/2010
af 22. september 2010
om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Inden for rammerne af Den Europæiske Unions nye strategi for beskæftigelse og vækst er oprettelsen af et indre jernbanemarked, navnlig hvad angår godstransport, et væsentligt element i udviklingen hen imod bæredygtig mobilitet.
(2)
Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur (5) har været vigtige skridt hen imod oprettelsen af et indre jernbanemarked.
(3)
For at være konkurrencedygtig i forhold til andre transportformer bør de internationale og nationale jernbanegodsmarkeder, der blev åbnet for konkurrence den 1. januar 2007, have adgang til en jernbaneinfrastruktur af høj kvalitet og med tilstrækkelig finansiering, dvs. en infrastruktur, der giver mulighed for at levere jernbanegodstransport på tilfredsstillende måde både hvad angår kommerciel effektivitet og transporttider, og som sikrer en pålidelig jernbanegodstransport, dvs. at de tjenester, der tilbydes, reelt svarer til de kontraktlige forpligtelser, der er indgået med jernbanevirksomhederne.
(4)
Selv om åbningen af jernbanegodsmarkedet har givet nye operatører mulighed for adgang til banenettet, har markedsmekanismerne ikke været og er stadig ikke tilstrækkelige til at organisere, regulere og sikre godstogstrafikken. Med henblik på at optimere brugen af banenettet og sikre, at det er pålideligt, er det hensigtsmæssigt at indføre yderligere procedurer til styrkelse af samarbejdet mellem infrastrukturforvalterne om tildeling af internationale kanaler til godstog.
(5)
I den forbindelse vil etableringen af internationale jernbanekorridorer for et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, hvor godstog kan køre på tilfredsstillende måde og let skifte fra et nationalt banenet til et andet, være med til at forbedre betingelserne for udnyttelse af infrastrukturen.
(6)
De initiativer, der hidtil er taget med hensyn til jernbaneinfrastrukturen for at etablere internationale jernbanekorridorer for et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, viser, at etablering af internationale korridorer, der opfylder de specifikke behov på et eller flere klart identificerede segmenter af godsmarkedet, er den mest hensigtsmæssige metode.
(7)
Denne forordning bør ikke, medmindre andet er bestemt, berøre infrastrukturforvalteres rettigheder og pligter, der er fastsat i direktiv 91/440/EØF og direktiv 2001/14/EF og, hvis det er relevant, de i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2001/14/EF omhandlede tildelingsorganers rettigheder og pligter. Disse retsakter forbliver i kraft, herunder hvad angår bestemmelser, som påvirker godstogskorridorer.
(8)
Ved etableringen af en godstogskorridor bør der i relevant omfang tages højde for behovet for bedre forbindelser med jernbaneinfrastrukturen i europæiske tredjelande.
(9)
Ved udformningen af en godstogskorridor bør kontinuiteten langs korridoren forsøges sikret ved at give mulighed for de nødvendige forbindelser mellem eksisterende jernbaneinfrastrukturer.
(10)
Iværksættelsen af de internationale godskorridorer, der skal udgøre et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, bør foregå i overensstemmelse med det transeuropæiske transportnet (»TEN-T«) og/eller korridorerne i det europæiske jernbanetrafikstyringssystem - ERTMS (European Rail Trafic Management System). Med henblik herpå er en koordineret udvikling af banenettene nødvendig og navnlig hvad angår integrering af de internationale korridorer for jernbanegodstransport i de eksisterende TEN-T- og ERTMS-korridorer. Derudover bør der på EU-plan fastsættes regler om harmonisering vedrørende disse godstogskorridorer. Projekter, der sigter på at reducere støjen fra godstog bør fremmes. Om nødvendigt bør der ydes finansiel støtte til etablering af disse korridorer inden for rammerne af TEN-T-programmet, forskningsprogrammer og Marco Polo-programmet samt andre EU-politikker og -fonde som f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden samt Den Europæiske Investeringsbank.
(11)
Inden for rammerne af en godstogskorridor bør der sikres en god koordinering mellem medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne, bør der gives tilstrækkelig prioritet til godstogstrafikken, bør der stilles effektive og tilstrækkelige forbindelser med andre transportformer til rådighed og bør der skabes gunstige vilkår for udvikling af konkurrencen mellem leverandører af jernbanegodstransport.
(12)
Ud over de godstogskorridorer, der etableres i henhold til artikel 3, bør etablering af yderligere godstogskorridorer undersøges og godkendes på EU-plan efter kriterier og procedurer, der er gennemsigtige og klart definerede, og som giver medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne tilstrækkeligt spillerum i beslutnings- og forvaltningsprocessen, så de kan tage hensyn til eksisterende initiativer vedrørende særlige korridorer, f.eks. ERTMS, RailNet Europe (»RNE«) og TEN-T, og træffe foranstaltninger, der svarer til deres specifikke behov.
(13)
For at stimulere koordineringen mellem medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne og sikre kontinuitet langs korridoren bør der for hver enkelt godstogskorridor etableres en passende styringsstruktur, idet der tages hensyn til, at overlapning med allerede eksisterende styringsstrukturer skal undgås.
(14)
For at kunne opfylde markedets behov bør der forelægges en iværksættelsesplan om de nærmere vilkår for etablering af en godstogskorridor, som bør indeholde en beskrivelse af og en tidsplan for gennemførelsen af foranstaltninger, der kan forbedre godstogstrafikkens præstationer. For at sikre at påtænkte eller gennemførte foranstaltninger med henblik på etablering af en godstogskorridor opfylder de behov og forventninger, alle brugere af godstogskorridoren måtte have, skal de ansøgere, der forventes at benytte godstogskorridoren, regelmæssigt høres i henhold til procedurer, der fastsættes af ledelsesudvalget.
(15)
Udvikling af intermodale godsterminaler bør ligeledes anses for nødvendig til støtte for etableringen af godstogskorridorer i Unionen.
(16)
For at sikre sammenhæng og kontinuitet i den disponible infrastrukturkapacitet langs godstogskorridoren bør investeringerne i godstogskorridoren samordnes mellem de berørte medlemsstater og infrastrukturforvaltere samt i givet fald mellem medlemsstater og europæiske tredjelande og planlægges i forhold til de reelle behov, dog med forbehold for den økonomiske levedygtighed. Tidsplanen for gennemførelsen af investeringen bør offentliggøres for at sikre, at oplysningerne når ud til de ansøgere, der ønsker at drive trafik i korridoren. Investeringen bør omfatte projekter, der vedrører udvikling af interoperable systemer og forøgelse af togenes kapacitet.
(17)
Af samme årsager bør alt arbejde på infrastrukturen og dens udstyr, der vil begrænse den kapacitet, der er til rådighed i godstogskorridoren, også koordineres for den pågældende godstogskorridor og offentliggøres i ajourført form.
(18)
For at lette anmodninger om infrastrukturkapacitet med henblik på internationale jernbanegodstjenester bør der udpeges eller oprettes en »one-stop-shop« for hver godstogskorridor. Dette bør baseres på eksisterende initiativer, særlig de initiativer, der er iværksat af RNE, en organisation, der fungerer som koordineringsinstrument for infrastrukturforvalterne, og som yder en række tjenester til de internationale jernbanevirksomheder.
(19)
Forvaltningen af godstogskorridorer bør også omfatte procedurer for tildeling af infrastrukturkapacitet til internationale godstog, der kører i sådanne korridorer. Disse procedurer bør tilgodese behovet for kapacitet til andre transporttyper, herunder personbefordring.
(20)
For at sikre en bedre udnyttelse af jernbaneinfrastrukturen er det nødvendigt at koordinere brugen af denne infrastruktur og af terminalerne langs godstogskorridoren.
(21)
Prioritetsregler kan også betyde prioriterede mål, afhængigt af situationen i den pågældende medlemsstat.
(22)
Godstog, der kører i godstogskorridoren, bør så vidt muligt sikres den fornødne præcision i tilfælde af forstyrrelser under hensyntagen til alle transporttypers behov.
(23)
For at fremme konkurrenceudvikling mellem leverandører af jernbanetjenester i godstogskorridoren bør ansøgere, der ikke er jernbanevirksomheder, eller deres firmagrupper kunne anmode om infrastrukturkapacitet i godstogskorridorerne.
(24)
For objektivt at evaluere udbyttet af foranstaltningerne med henblik på etablering af en godstogskorridor bør jernbanegodstransportens præstationer i godstogskorridoren overvåges, og der bør regelmæssigt udsendes kvalitetsrapporter. Evalueringen af præstationerne bør omfatte resultatet af tilfredshedsundersøgelser blandt godstogskorridorens brugere.
(25)
For at sikre ikkediskriminerende adgang til international jernbanetransport er det nødvendigt at sikre en effektiv koordinering mellem kontrolorganerne for de forskellige banenet i godstogskorridoren.
(26)
For at lette adgangen til oplysninger om anvendelse af alle de vigtigste infrastrukturer i godstogskorridoren og sikre en ikkediskriminerende adgang til denne korridor, bør ledelsesudvalget udarbejde, regelmæssigt ajourføre og offentliggøre et dokument med alle disse oplysninger.
(27)
Målet med denne forordning, nemlig at etablere et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport bestående af godstogskorridorer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene og kan derfor på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(28)
Der bør indføres retfærdige regler, der bygger på et samarbejde mellem de infrastrukturforvaltere, der skal levere tjenester af høj kvalitet til jernbanevirksomhederne inden for rammerne af en international jernbanekorridor, om koordinering af investeringer og styring af kapacitet og trafik.
(29)
Da internationale tog har behov for at køre ad ruter, der kombinerer flere korridorer, jf. definitionen i denne forordning, kan infrastrukturforvaltere for flere korridorer også koordinere deres aktiviteter for at sikre, at der i de pågældende korridorer er adgang til den fornødne kapacitet, er en glidende trafikafvikling samt foretages en ensartet anvendelse af prioritetsreglerne i forhold til de forskellige trafiktyper i tilfælde af forstyrrelser.
(30)
Formålet med denne forordning er at forbedre jernbanegodstransportens effektivitet i forhold til andre transportformer. Der bør sikres koordinering mellem medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne for at garantere, at godstogskorridorerne fungerer så effektivt som muligt. For at give mulighed herfor bør der træffes operationelle foranstaltninger, samtidig med at der investeres i infrastruktur og teknisk udstyr, såsom ERTMS, som bør have som mål at øge jernbanegodstransportens kapacitet og effektivitet.
(31)
Det er nødvendigt, at gennemførelsen af bestemmelserne om etablering og ændring af godstogskorridorer og om dispensationer til medlemsstaterne opnås under ensartede betingelser for at sikre, at forslagene til etablering af godstogskorridorer overholder kriterierne i denne forordning, og gennemførelsen bør derfor tillægges Kommissionen. I henhold til artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter Europa-Parlamentet og Rådet ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure på forhånd generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser. Indtil vedtagelsen af denne nye forordning finder Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6), fortsat anvendelse, bortset fra forskriftsproceduren med kontrol, som ikke finder anvendelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Formål og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter regler for etablering og organisering af internationale jernbanekorridorer for konkurrencebaseret jernbanegodstransport med sigte på udvikling af et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport. Forordningen fastsætter regler for valg, organisering og forvaltning af samt vejledende investeringsplanlægning for godstogskorridorer.
2. Denne forordning finder anvendelse på forvaltning og brug af jernbaneinfrastrukturer indeholdt i godstogskorridorer.
Artikel 2
Definitioner
1. Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i direktiv 2001/14/EF anvendelse.
2. Ud over de i stk. 1 omhandlede definitioner forstås ved:
a) »godstogskorridor«: alle udpegede jernbanestrækninger, herunder jernbanefærgelinjer, på medlemsstaternes område eller mellem disse, og i givet fald i europæiske tredjelande, som forbinder to eller flere terminaler langs en hovedrute for godstogstrafikken samt om nødvendigt alternative ruter og sektioner, som forbinder disse, herunder jernbaneinfrastruktur og -udstyr samt relevante tjenesteydelser, jf. artikel 5 i direktiv 2001/14/EF
b) »iværksættelsesplan«: et dokument, der beskriver de midler og den strategi, som de berørte parter planlægger at gennemføre for inden for en bestemt periode at udvikle de aktiviteter, der er nødvendige og tilstrækkelige for at etablere godstogskorridoren
c) »terminal«: et anlæg langs godstogskorridoren, der er specielt indrettet til på- og/eller aflæsning af godstog og integrering af jernbanegodstransporten med landevejstransport, søtransport, flodtransport og lufttransport og til opformering eller omrangering af godstog samt om nødvendigt til at udføre grænseprocedurer ved grænser til europæiske tredjelande.
KAPITEL II
UDPEGNING OG FORVALTNING AF DE INTERNATIONALE JERNBANEKORRIDORER MED HENBLIK PÅ KONKURRENCEBASERET GODSTRANSPORT
Artikel 3
Udpegning af de første godstogskorridorer
De i bilaget nævnte medlemsstater gør de første godstogskorridorer, der er fastlagt i bilaget, driftsklare inden de datoer, der er fastsat heri. De berørte medlemsstater underretter Kommissionen om etableringen af godstogskorridorerne.
Artikel 4
Kriterier for yderligere godstogskorridorer
Der tages i forbindelse med valg af yderligere godstogskorridorer i henhold til artikel 5 samt ændring af godstogskorridorer i henhold til artikel 6 hensyn til følgende kriterier:
a)
godstogskorridoren løber igennem mindst tre medlemsstater eller to medlemsstater, hvis strækningen mellem de jernbaneterminaler, der betjenes af godstogskorridoren, er over 500 kilometer
b)
godstogskorridorens sammenhæng med TEN-T-nettet, ERTMS-korridorerne og/eller de korridorer, der er defineret af RNE
c)
de prioriterede TEN-T-projekters (7) integration i godstogskorridoren
d)
balancen mellem de socioøkonomiske omkostninger og fordele ved etablering af godstogskorridoren
e)
sammenhængen i alle de godstogskorridorer, der foreslås af medlemsstaterne for at sikre oprettelsen af et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport
f)
udvikling af jernbanegodstrafikken og væsentlige handelsstrømme og godstrafik langs godstogskorridoren
g)
bedre forbindelser mellem medlemsstaterne og europæiske tredjelande, hvor det er relevant
h)
ansøgernes interesse i godstogskorridoren
i)
tilstedeværelse af gode forbindelser til andre transportmidler, navnlig i kraft af et passende netværk af terminaler, herunder i søhavne og havne ved indre vandveje.
Artikel 5
Valg af yderligere godstogskorridorer
1. Alle medlemsstater med en jernbane, som krydser grænsen til en anden medlemsstat, deltager i etableringen af mindst en godstogskorridor, medmindre denne forpligtelse allerede er opfyldt i henhold til artikel 3.
2. Uanset stk. 1 deltager medlemsstaterne efter anmodning fra en medlemsstat i etableringen af den i stk. 1 omhandlede godstogskorridor eller forlængelsen af en eksisterende korridor, når det har til formål, at en nabomedlemsstat kan opfylde sin forpligtelse i henhold til stk. 1.
3. Uden at det berører forpligtelserne for medlemsstaterne i henhold til artikel 7 i direktiv 91/440/EØF, er en medlemsstat, der, efter at den har forelagt en socioøkonomisk analyse, finder, at etableringen af en godstogskorridor ikke vil være i de ansøgeres interesse, som forventes at benytte godstogskorridoren, eller ikke vil medføre væsentlige socioøkonomiske fordele eller vil forårsage en uforholdsmæssig stor byrde, ikke forpligtet til at deltage i henhold til stk. 1 og 2, efter en beslutning truffet af Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 21, stk. 2.
4. En medlemsstat er ikke forpligtet til at deltage som anført i stk. 1 og 2, hvis den har et banenet med en anden sporvidde end Unionens hovedbanenet.
5. Etablering af en godstogskorridor foreslås af de berørte medlemsstater. Med henblik herpå fremsender de sammen en hensigtserklæring til Kommissionen indeholdende et forslag, som er udarbejdet efter høring af de berørte infrastrukturforvaltere og ansøgere, under hensyntagen til de kriterier, der er fastsat i artikel 4.
Senest den 10. november 2012 skal de berørte medlemsstater for at opfylde forpligtelsen i stk. 1 og 2 sammen fremsende en hensigtserklæring til Kommissionen.
6. Kommissionen undersøger de i stk. 5 omhandlede forslag til etablering af en godstogskorridor og vedtager efter forskriftsproceduren i artikel 21, stk. 3, senest ni måneder efter forelæggelsen af forslaget en afgørelse om, hvorvidt et sådant forslag er i overensstemmelse med denne artikel.
7. De berørte medlemsstater etablerer godstogskorridoren senest to år efter Kommissionens afgørelse, jf. stk. 6.
Artikel 6
Ændring af yderligere godstogskorridorer
1. De i artikel 5 omhandlede godstogskorridorer kan ændres på grundlag af et forslag, som de berørte medlemsstater efter høring af de berørte infrastrukturforvaltere og ansøgere sammen forelægger for Kommissionen.
2. Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren i artikel 21, stk. 3, en afgørelse om forslaget under hensyntagen til kriterierne i artikel 4.
Artikel 7
Bilæggelse af tvister
Hvis to eller flere berørte medlemsstater er uenige om etablering eller ændring af en godstogskorridor, der berører jernbaneinfrastrukturen på deres område, rådfører Kommissionen sig med det i artikel 21 omhandlede udvalg om dette emne på anmodning af en af de berørte medlemsstater. Kommissionens udtalelse sendes til de berørte medlemsstater. De berørte medlemsstater tager hensyn til denne udtalelse med henblik på at finde en løsning og træffer en afgørelse på grundlag af fælles overenskomst.
Artikel 8
Forvaltning af godstogskorridorer
1. For hver godstogskorridor etablerer de berørte medlemsstater en bestyrelse, der er ansvarlig for fastlæggelse af de generelle mål for godstogskorridoren, for overvågning og for iværksættelse af foranstaltninger som foreskrevet i stk. 7, og i artikel 9 og 11, artikel 14, stk. 1, samt artikel 22. Bestyrelsen sammensættes af repræsentanter for myndighederne i de berørte medlemsstater.
2. For hver godstogskorridor skal de berørte infrastrukturforvaltere og, når det er relevant, tildelingsorganerne som omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2001/14/EF oprette et ledelsesudvalg, der er ansvarligt for at træffe foranstaltninger som foreskrevet i nærværende artikels stk. 5, 7, 8 og 9, og i artikel 9-12, artikel 13, stk. 1, artikel 14, stk. 2, 6 og 9, artikel 16, stk. 1, artikel 17, stk. 1, samt artikel 18 og 19 i denne forordning. Ledelsesudvalget sammensættes af repræsentanter for infrastrukturforvalterne.
3. De medlemsstater og infrastrukturforvaltere, der er berørt af en godstogskorridor, samarbejder inden for rammerne af de i stk. 1 og 2 omhandlede bestyrelser og udvalg for at sikre udviklingen af godstogskorridoren i overensstemmelse med iværksættelsesplanen.
4. Bestyrelsen træffer afgørelser på grundlag af fælles overenskomst mellem repræsentanterne for myndighederne i de berørte medlemsstater.
5. Ledelsesudvalget træffer afgørelser, herunder afgørelser om sin retlige status, opbygning af sin organisationsstruktur, ressourcer og personale på grundlag af fælles overenskomst mellem repræsentanterne for de berørte infrastrukturforvaltere. Ledelsesudvalget kan være en uafhængig juridisk enhed. Det kan etableres som en europæisk økonomisk firmagruppe i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2137/85 af 25. juli 1985 om indførelse af europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG) (8).
6. Bestyrelsernes og ledelsesudvalgenes ansvar berører ikke infrastrukturforvalternes uafhængighed i henhold til artikel 4, stk. 2, i direktiv 91/440/EØF.
7. Ledelsesudvalget opretter en rådgivende gruppe, der består af forvaltere og indehavere af terminaler i godstogskorridoren, herunder, om nødvendigt, sø- og indlandshavne. Denne rådgivende gruppe kan afgive udtalelse om forslag fra ledelsesudvalget, som har direkte indvirkning på investeringer og styring af terminaler. Gruppen kan også afgive udtalelser på eget initiativ. Ledelsesudvalget tager hensyn til alle sådanne udtalelser. Ved uoverensstemmelse mellem ledelsesorganet og den rådgivende gruppe kan sidstnævnte indbringe sagen for bestyrelsen. Bestyrelsen fungerer som formidler og forelægger sin holdning rettidigt. Den endelige beslutning træffes dog af ledelsesudvalget.
8. Ledelsesudvalget opretter endvidere en rådgivende gruppe af jernbanevirksomheder, der er interesserede i at anvende godstogskorridoren. Denne rådgivende gruppe kan afgive udtalelse om de forslag fra ledelsesudvalget, som har indvirkning på disse virksomheder. Den rådgivende gruppe kan også afgive udtalelser på eget initiativ. Ledelsesudvalget skal tage hensyn til alle sådanne udtalelser.
9. Ledelsesudvalget koordinerer i overensstemmelse med nationale og europæiske planer herfor indførelsen af interoperable it-applikationer eller andre løsninger, der kan blive tilgængelige i fremtiden, med henblik på behandling af anmodninger om tildeling af internationale kanaler og drift af international trafik i godstogskorridoren.
Artikel 9
Foranstaltninger til iværksættelse af godstogskorridorplanen
1. Ledelsesudvalget udarbejder senest seks måneder efter, at godstogskorridoren er driftsklar, en iværksættelsesplan, som det forelægger for bestyrelsen til godkendelse. Denne plan skal omfatte:
a)
en beskrivelse af godstogskorridorens egenskaber, herunder flaskehalse, samt et program for foranstaltninger, der er nødvendige for opbygningen af godstogskorridoren
b)
de vigtigste elementer fra den i stk. 3 omhandlede undersøgelse
c)
målene for godstogskorridorerne, navnlig med hensyn til godstogskorridorens præstationer udtrykt i servicekvalitet og kapacitet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19
d)
den investeringsplan, der er omhandlet i artikel 11, samt
e)
foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i artikel 12-19.
2. Ledelsesudvalget evaluerer regelmæssigt iværksættelsesplanen under hensyntagen til fremskridtet i gennemførelsen, jernbanegodsmarkedet i godstogskorridoren og præstationerne målt i henhold til de mål, der er anført i stk. 1, litra c).
3. Ledelsesudvalget gennemfører og ajourfører regelmæssigt en transportmarkedsundersøgelse vedrørende den konstaterede og forventede udvikling i trafikken i godstogskorridoren som følge af dennes etablering, der omfatter de forskellige trafikformer, både hvad angår godstransport og personbefordring. I denne undersøgelse evalueres, om nødvendigt, også de socioøkonomiske omkostninger og fordele, der er opstået som følge af etableringen af godstogskorridoren.
4. Iværksættelsesplanen skal tage højde for udvikling af terminaler med henblik på at opfylde behovene i forbindelse med jernbanegodstransporten i godstogskorridoren, navnlig ved at lade disse fungere som intermodale knudepunkter langs godstogskorridorerne.
5. Ledelsesudvalget skal i givet fald træffe foranstaltninger til at samarbejde med de regionale og/eller lokale administrationer i forbindelse med iværksættelsesplanen.
Artikel 10
Høring af ansøgere
Med henblik på passende inddragelse af de ansøgere, som forventes at benytte godstogskorridoren, indfører ledelsesudvalget høringsmekanismer. Dette skal navnlig sikre, at ansøgerne høres, inden den i artikel 9 omhandlede iværksættelsesplan forelægges for bestyrelsen.
KAPITEL III
INVESTERINGER I GODSTOGSKORRIDOREN
Artikel 11
Investeringsplanlægning
1. Ledelsesudvalget udarbejder og evaluerer regelmæssigt en investeringsplan, der omfatter nærmere oplysninger om vejledende mellemlange og langsigtede investeringer vedrørende infrastrukturen i godstogskorridoren, og forelægger den for bestyrelsen til godkendelse. Denne plan skal omfatte:
a)
en liste over planlagte projekter til udvidelse, fornyelse eller omstrukturering af jernbaneinfrastrukturen og dens udstyr langs godstogskorridoren og de relevante finansielle behov og finansieringskilder
b)
en plan for indførelse af interoperable systemer langs godstogskorridoren, der overholder de væsentlige krav og tekniske specifikationer for interoperabilitet som gælder for nettet, som er defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (9). Denne plan for indførelsen skal være baseret på en cost-benefit-analyse af brugen af interoperable systemer
c)
en plan for tilrettelæggelse af kapacitet for godstog, som kan anvende godstogskorridoren, der omfatter fjernelse af identificerede flaskehalse. Denne plan kan være baseret på forbedring af hastighedsstyring og på forøgelse af tilladt længde, læsseprofil, trukket bruttovægt eller akseltryk for de tog, der kører i godstogskorridoren, og
d)
angivelse af Unionens påtænkte bidrag som led i Unionens finansielle programmer, såfremt dette er relevant.
2. Anvendelsen af denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetence med hensyn til planlægning og finansiering af jernbaneinfrastruktur.
Artikel 12
Koordinering af arbejder
Ledelsesudvalget skal på passende vis og inden for en rimelig tidsramme koordinere og sørge for offentliggørelse på ét sted af deres plan for udførelse af alt arbejde på infrastrukturen og dens udstyr, der vil begrænse den kapacitet, der er til rådighed i godstogskorridoren.
KAPITEL IV
FORVALTNING AF GODSTOGSKORRIDOREN
Artikel 13
One-stop-shop til ansøgning om infrastrukturkapacitet
1. Ledelsesudvalget for en godstogskorridor udpeger eller opretter et fælles organ, som giver ansøgere mulighed for på ét og samme sted og på én gang at anmode og modtage svar om infrastrukturkapacitet til godstog, der kører over mindst én grænse langs godstogskorridoren (i det følgende benævnt en »one-stop-shop«).
2. One-stop-shoppen skal også, som koordineringsinstrument, give grundlæggende oplysninger om tildelingen af infrastrukturkapacitet, herunder de oplysninger, der er omhandlet i artikel 18. Den skal give oplysninger om ledig infrastrukturkapacitet på anmodningstidspunktet og dennes beskaffenhed efter på forhånd fastsatte parametre, såsom tilladt hastighed, længde, fritrumsprofil eller akseltryk for tog, der kører i godstogskorridoren.
3. One-stop-shoppen træffer en beslutning med hensyn til ansøgninger om på forhånd fastlagte kanaler, som er beskrevet i artikel 14, stk. 3, samt om reservekapacitet, som er beskrevet i artikel 14, stk. 5. Den tildeler kapaciteten i overensstemmelse med reglerne om tildeling af kapacitet som fastsat i direktiv 2001/14/EF. Den underretter hurtigst muligt de kompetente infrastrukturforvaltere om disse ansøgninger og den relevante afgørelse.
4. One-stop-shoppen videresender i forbindelse med ansøgninger om infrastrukturkapacitet, der ikke kan imødekommes i henhold til stk. 3, straks ansøgningen om infrastrukturkapacitet til de kompetente infrastrukturforvaltere, og, hvis det er relevant, til tildelingsorganerne som omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2001/14/EF, der træffer afgørelse om den pågældende ansøgning i henhold til artikel 13 og kapitel III i samme direktiv, og underretter one-stop-shoppen om denne afgørelse med henblik på viderebehandling.
5. One-stop-shoppens aktiviteter gennemføres på gennemsigtige og ikkediskriminerende vilkår. Med henblik herpå oprettes et register, som stilles til rådighed for alle interesserede parter. Det skal indeholde datoerne for ansøgningerne, ansøgernes navne, nærmere oplysninger om de fremsendte dokumenter og eventuelle hændelser. Disse aktiviteter er undergivet tilsynsorganernes kontrol i henhold til artikel 20.
Artikel 14
Tildeling af kapacitet til godstog
1. Ledelsesudvalget definerer rammerne for tildeling af infrastrukturkapacitet i godstogskorridoren i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2001/14/EF.
2. Ledelsesudvalget evaluerer behovet for tildeling af kapacitet til godstog, der kører i godstogskorridoren, under hensyntagen til den transportmarkedsundersøgelse, der er omhandlet i denne forordnings artikel 9, stk. 3, til anmodningerne om infrastrukturkapacitet baseret på tidligere og nuværende køreplaner samt til rammeaftalerne.
3. På grundlag af den evaluering, der er beskrevet i stk. 2, definerer og tilrettelægger infrastrukturforvalterne for godstogskorridoren i fællesskab på forhånd fastlagte internationale kanaler for godstog i henhold til proceduren i artikel 15 i direktiv 2001/14/EF, idet de anerkender behovet for kapacitet i forbindelse med andre typer transport, herunder personbefordring. De skal forbedre transporttider, frekvenser, afgangs- og ankomsttider samt ruter, som er egnet til godstransport, med henblik på at øge godstransporten med tog, der kører ad godstogskorridoren. Disse på forhånd fastlagte kanaler offentliggøres senest tre måneder før sidste frist for modtagelse af ansøgninger om kapacitet, jf. bilag III til direktiv 2001/14/EF. Infrastrukturforvalterne for flere godstogskorridorer kan om nødvendigt samordne internationale, på forhånd fastlagte kanaler, som tilbyder kapacitet i de pågældende godstogskorridorer.
4. Disse på forhånd fastlagte kanaler tildeles fortrinsvis til godstog, der krydser mindst én grænse.
5. Hvis markedsbehovet og evalueringen i stk. 2 berettiger hertil, definerer infrastrukturforvalterne i fællesskab reservekapaciteten for internationale godstog, der kører i godstogskorridoren, idet de anerkender behovet for kapacitet i forbindelse med andre typer transport, herunder personbefordring, og de sørger for, at denne reserve er til rådighed inden for de endelige køreplaner, så der kan reageres hurtigt og hensigtsmæssigt på ad hoc-ansøgninger om kapacitet, jf. artikel 23 i direktiv 2001/14/EF. Denne kapacitet skal forud for kapacitetens planlagte tid efter køreplanen være reserveret indtil en forudgående frist, som er fastsat af ledelsesudvalget. Denne frist må ikke overstige 60 dage.
6. Ledelsesudvalget fremmer koordineringen af prioritetsregler for tildeling af kapacitet i godstogskorridoren.
7. Infrastrukturforvaltere kan i deres betingelser for benyttelse inkludere et gebyr for kanaler, der tildeles, men i sidste ende ikke bliver anvendt. Størrelsen af dette gebyr skal stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen, have afskrækkende virkning og være effektivt.
8. Medmindre der er tale om force majeure, herunder uopsætteligt og uforudsigeligt sikkerhedsmæssigt arbejde, kan en kanal, der er tildelt en godstransport i henhold til denne artikel, ikke annulleres senere end to måneder før det tidspunkt, der er planlagt i køreplanen, hvis den berørte ansøger ikke giver sit samtykke hertil. I så fald bestræber den berørte infrastrukturforvalter sig på at foreslå ansøgeren en kanal af tilsvarende kvalitet og med tilsvarende driftsikkerhed, som ansøgeren har ret til at acceptere eller afvise. Denne bestemmelse berører ikke rettigheder, som ansøgeren måtte have i henhold til en aftale som omhandlet i artikel 19, stk. 1, i direktiv 2001/14/EF. I alle tilfælde kan ansøger henvise sagen til det tilsynsorgan, der er omhandlet i artikel 20 i denne forordning.
9. Ledelsesudvalget for godstogskorridoren og den i artikel 8, stk. 7, omtalte rådgivende gruppe fastlægger procedurer for at sikre en optimal koordinering af tildelingen af kapacitet mellem infrastrukturforvalterne, både hvad angår de ansøgninger, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, og ansøgninger, som berørte infrastrukturforvaltere har modtaget. I den forbindelse tages der også hensyn til adgang til terminaler.
10. Henvisningerne til infrastrukturforvalterne i stk. 4 og 9 omfatter, når det er relevant, tildelingsorganerne som omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2001/14/EF.
Artikel 15
Godkendte ansøgere
Uanset artikel 16, stk. 1, i direktiv 2001/14/EF kan ansøgninger om på forhånd fastlagte internationale kanaler som beskrevet i artikel 14, stk. 3, og om reservekapacitet som beskrevet i artikel 14, stk. 5, indgives af andre ansøgere end jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger af jernbanevirksomheder som f.eks. speditører og operatører inden for kombineret transport. For at kunne benytte en sådan kanal til godstransport i godstogskorridoren skal de pågældende ansøgere udpege en jernbanevirksomhed, der skal indgå en aftale med infrastrukturforvalteren, jf. artikel 10, stk. 5, i direktiv 91/440/EØF.
Artikel 16
Styring af trafikken
1. Ledelsesudvalget for godstogskorridoren fastlægger procedurer for koordinering af trafikstyringen langs godstogskorridoren. Ledelsesudvalgene for forbundne godstogskorridorer fastlægger procedurer for koordinering af trafikken langs sådanne godstogskorridorer.
2. Infrastrukturforvalterne for godstogskorridoren og den i artikel 8, stk. 7, omtalte rådgivende gruppe fastlægger procedurer for at sikre en optimal koordinering af driften af jernbaneinfrastrukturen og terminalerne.
Artikel 17
Styring af trafikken i tilfælde af forstyrrelser
1. Ledelsesudvalget vedtager fælles mål for præcision og/eller retningslinjer for styring af trafikken i tilfælde af forstyrrelser i togtrafikken i godstogskorridoren.
2. Alle berørte infrastrukturforvaltere udarbejder prioritetsregler for styringen af de forskellige trafiktyper i den del af godstogskorridorerne, der henhører under vedkommende infrastrukturforvalters ansvarsområde, i overensstemmelse med de fælles mål og/eller retningslinjer, der er omhandlet i stk. 1. Disse prioritetsregler offentliggøres i den netvejledning, der er omhandlet i artikel 3 i direktiv 2001/14/EF.
3. Principperne for udarbejdelse af prioritetsreglerne skal som et minimum foreskrive, at den i artikel 14, stk. 3 og 4, omhandlede kanal, der er tildelt godstog i overensstemmelse med deres planlagte tider ifølge køreplanen, så vidt muligt ikke ændres. Principperne for udarbejdelse af prioritetsreglerne skal tilstræbe at minimere den samlede nødvendige genstartstid efter nedbrud af nettet for under hensyntagen til alle transporttypers behov. Infrastrukturforvalterne kan med henblik herpå koordinere styringen af de forskellige trafiktyper i flere godstogskorridorer.
Artikel 18
Oplysninger om betingelserne for benyttelse af godstogskorridoren
Ledelsesudvalget udarbejder, ajourfører regelmæssigt og offentliggør et dokument, der omfatter:
a)
alle oplysninger i de nationale netvejledninger vedrørende godstogskorridoren, som er udarbejdet i henhold til proceduren i artikel 3 i direktiv 2001/14/EF
b)
en liste over terminalerne og deres karakteristika, navnlig oplysninger om betingelserne for og metoderne til terminaladgang
c)
oplysninger om de procedurer, der er omhandlet i artikel 13-17 i denne forordning, samt
d)
iværksættelsesplanen.
Artikel 19
Godskorridorens servicekvalitet
1. Ledelsesudvalget for godstogskorridoren fremmer overensstemmelse mellem præstationsordningerne langs godstogskorridoren, jf. artikel 11 i direktiv 2001/14/EF.
2. Ledelsesudvalget overvåger jernbanegodstransportens præstationer i godstogskorridoren og offentliggør resultaterne af overvågningen en gang om året.
3. Ledelsesudvalget foretager en undersøgelse af tilfredsheden hos godstogskorridorens brugere og offentliggør resultatet heraf en gang om året.
Artikel 20
Tilsynsorganer
1. De i artikel 30 i direktiv 2001/14/EF omhandlede tilsynsorganer samarbejder om at overvåge konkurrencen i godstogskorridoren. De sikrer navnlig ikkediskriminerende adgang til korridoren og fungerer som appelinstanser, jf. artikel 30, stk. 2, i samme direktiv. De udveksler de nødvendige oplysninger, de har modtaget fra infrastrukturforvalterne og andre relevante parter.
2. Medlemsstaterne søger for at fremme en fri og loyal konkurrence om godskorridorerne at etablere et sammenligneligt tilsynsniveau. Tilsynsorganerne skal være nemt tilgængelige for markedsaktørerne og være i stand til at træffe deres beslutninger uafhængigt og effektivt.
3. Hvis en ansøger indgiver en klage til et tilsynsorgan vedrørende den internationale jernbanegodstransport eller i tilfælde af, at et tilsynsorgan foretager en undersøgelse på eget initiativ, hører dette tilsynsorgan tilsynsorganerne i alle de øvrige medlemsstater, hvorigennem den berørte internationale kanal for godstog løber, og anmoder om de nødvendige oplysninger, inden det tager en beslutning.
4. De tilsynsorganer, der høres i henhold til stk. 3, udleverer alle de oplysninger, som de selv har ret til at anmode om i overensstemmelse med deres nationale lovgivning, til det berørte tilsynsorgan. Disse oplysninger må kun anvendes med henblik på behandlingen af den klage eller den undersøgelse, der er omhandlet i stk. 3.
5. Det tilsynsorgan, som har modtaget klagen, eller som har indledt undersøgelsen på eget initiativ, videregiver relevante oplysninger til det kompetente tilsynsorgan, så dette organ kan træffe foranstaltninger i forhold til de berørte parter.
6. Enhver repræsentant for infrastrukturforvaltere, der er inddraget i proceduren, jf. artikel 15, stk. 1, i direktiv 2001/14/EF, udleverer hurtigst muligt alle oplysninger, som er nødvendige for behandlingen af den klage eller for den undersøgelse, der er omhandlet i stk. 3, og som tilsynsorganet i den medlemsstat, hvor den pågældende repræsentant har sit hjemsted, har anmodet om. Dette tilsynsorgan har ret til at fremsende sådanne oplysninger vedrørende den berørte internationale kanal til de i stk. 3 omhandlede tilsynsorganer.
KAPITEL V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 21
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af det udvalg, der er nævnt i artikel 11a i direktiv 91/440/EØF.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
Artikel 22
Opfølgning af iværksættelsen
Den i artikel 8, stk. 1, omhandlede bestyrelse forelægger hvert andet år fra etableringen af en godstogskorridor resultaterne af iværksættelsesplanen for den pågældende korridor for Kommissionen. Kommissionen analyserer disse resultater og informerer det i artikel 21 omhandlede udvalg herom.
Artikel 23
Rapport
Kommissionen evaluerer regelmæssigt anvendelsen af denne forordning. Den forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet første gang senest den 10. november 2015, og derefter hvert tredje år.
Artikel 24
Overgangsforanstaltninger
Denne forordning gælder ikke for Republikken Cypern og Malta, så længe der ikke er etableret noget banenet på deres område.
Artikel 25
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. september 2010.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 913/2010/EU RENDELETE
(2010. szeptember 22.)
a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Európai Unió munkahelyteremtést és növekedést célzó új stratégiája keretében a belső vasúti piac létrehozása - különösen az árufuvarozás tekintetében - elengedhetetlen fejlődési állomás a fenntartható mobilitás megvalósítása felé vezető úton.
(2)
A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (4) és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) fontos lépés volt a belső vasúti piac létrehozása felé.
(3)
Ahhoz, hogy a többi közlekedési móddal szemben versenyképessé váljon, a verseny előtt 2007. január 1-je óta nyitott nemzetközi és nemzeti vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak jó minőségű és megfelelően finanszírozott vasúti infrastruktúrára van szükségük, azaz olyan infrastruktúrára, amely a kereskedelmi sebesség és a menetidő tekintetében jó feltételeket biztosít az árufuvarozási szolgáltatásnyújtáshoz, és megbízható, azaz a ténylegesen nyújtott szolgáltatás megfelel a vasúti üzemeltetőkkel aláírt szerződéseknek.
(4)
A vasúti árufuvarozási piac megnyitása ugyan lehetővé tette, hogy új üzemeltetők jelenjenek meg a vasúti hálózaton, a piaci mechanizmusok azonban nem voltak, és ma sem elegendők a vasúti árufuvarozási forgalom megszervezéséhez, szabályozásához és biztonságossá tételéhez. A hálózat használatának optimalizálása és megbízhatóságának biztosítása érdekében hasznos bevezetni további eljárásokat, amelyek megerősítik a pályahálózat-működtetők közötti együttműködést a nemzetközi menetvonalaknak az árufuvarozó vonatok részére való elosztása tekintetében.
(5)
Ebben az összefüggésben javítana az infrastruktúra-használati feltételeken, ha egy versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat részére nemzetközi vasúti folyosókat hoznának létre, megfelelő feltételeket biztosítva az árufuvarozó vonatok közlekedéséhez, és lehetővé téve, hogy ez utóbbiak nehézségek nélkül jussanak át az egyik nemzeti hálózatból a másikba.
(6)
A vasúti infrastruktúra vonatkozásában már elindult kezdeményezések arra utalnak, hogy a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat nemzetközi folyosóinak létrehozása érdekében az árufuvarozási piac egy vagy több jól meghatározott szegmensének speciális szükségleteit kielégítő nemzetközi folyosók létrehozása a legmegfelelőbb módszer.
(7)
Eltérő rendelkezés hiányában ez a rendelet nem érintheti a pályahálózat-működtetőknek a 91/440/EGK irányelv és a 2001/14/EK irányelv szerinti, valamint - adott esetben - az elosztó szerveknek a 2001/14 irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti jogait és kötelességeit. E jogi aktusok - többek között az árufuvarozási folyosókat érintő rendelkezések tekintetében is - hatályban maradnak.
(8)
Az árufuvarozási folyosó létrehozásakor figyelembe kell venni adott esetben a harmadik országok vasúti pályahálózatával való összekapcsolódások javításának szükségességét.
(9)
Az árufuvarozási folyosók kialakításakor törekedni kell a folyosók folytonosságának biztosítására, lehetővé téve a különböző meglévő vasúti infrastruktúrák közötti szükséges összeköttetéseket.
(10)
A versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatot alkotó nemzetközi vasúti árufuvarozási folyosókat a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) és/vagy az európai vasúti forgalomirányítási rendszer (ERTMS) folyosóival összhangban kell kialakítani. Ennek érdekében a hálózatok fejlesztését össze kell hangolni, különösen a vasúti árufuvarozás céljára szolgáló nemzetközi folyosóknak a TEN-T és az ERTMS meglévő folyosóiba való integrálása tekintetében. Ezen túlmenően az említett árufuvarozási folyosókkal kapcsolatban uniós szinten harmonizált szabályokat kell kidolgozni. Ösztönözni kell az árufuvarozó vonatok által kibocsátott zaj csökkentésére irányuló projekteket. Amennyiben szükséges, e folyosók létrehozását a TEN-T, a kutatási és a Marco Polo programok, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és alapok - mint például az Európai Regionális Fejlesztési Alap vagy a Kohéziós Alap, illetve az Európai Beruházási Bank - keretében anyagilag is támogatni kell.
(11)
Az árufuvarozási folyosó keretében megfelelően össze kell hangolni az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti együttműködést, elegendő prioritást kell biztosítani a vasúti árufuvarozási forgalom számára, a többi közlekedési móddal hatékony és kellő mértékű kapcsolatot kell kialakítani és a vasúti árufuvarozásban érdekelt szolgáltatók közötti verseny fejlődését ösztönző feltételeket kell biztosítani.
(12)
A 3. cikkel összhangban kialakított árufuvarozási folyosók mellett a további árufuvarozási folyosók létrehozását egyértelműen meghatározott és átlátható eljárásnak és kritériumoknak megfelelően uniós szinten kell megvizsgálni és jóváhagyni úgy, hogy az egyes döntésekkel kapcsolatban és az irányítás kérdéseit illetően a tagállamok és a pályahálózat-működtetők számára elegendő hatáskör maradjon ahhoz, hogy figyelembe tudják venni a különleges folyosók - például ERTMS, RailNetEurope (RNE) és TEN-T - tekintetében már meglévő kezdeményezéseket, és az igényeikhez igazított intézkedéseket tudjanak hozni.
(13)
A tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti koordináció élénkítése, valamint a folyosó menti folytonosság biztosítása érdekében minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében megfelelő irányítási struktúrát kell létrehozni, figyelembe véve a már meglévő kormányzati struktúrákkal való megkettőződés elkerülését.
(14)
A piaci igények kielégítése érdekében az árufuvarozási folyosók létrehozásának módszereit egy olyan végrehajtási tervben kell előterjeszteni, amely tartalmazza a vasúti árufuvarozás teljesítményének javításához szükséges intézkedések meghatározását és végrehajtási ütemtervét. Az árufuvarozási folyosót valószínűleg felhasználó kérelmezőkkel ezenkívül rendszeres konzultációkat kell folytatni az ügyvivő testület által meghatározott eljárásoknak megfelelően annak érdekében, hogy az adott árufuvarozási folyosó létrehozása érdekében tervezett vagy megvalósított intézkedések megfeleljenek az árufuvarozási folyosót felhasználó valamennyi felhasználó igényeinek vagy elvárásainak.
(15)
Az uniós vasúti árufuvarozási folyosók létrehozásának támogatásához szükségesnek kell tekinteni az intermodális árufuvarozási terminálok kialakítását is.
(16)
Az árufuvarozási folyosó vonalán rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitás egységességének és folytonosságának biztosításához össze kell hangolni az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők, valamint adott esetben a tagállamok és harmadik országok által az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházásokat, és azokat az árufuvarozási folyosó szükségleteinek megfelelő módon kell megtervezni, a gazdaságosság szempontja alapján. A folyosót potenciálisan felhasználni kívánó kérelmezők tájékoztatása céljából az árufuvarozási folyosón végrehajtott beruházások ütemtervét közzé kell tenni. A beruházásnak ki kell terjednie az átjárható rendszerek kidolgozásával és a vonatok kapacitásának növelésével kapcsolatos projektekre is.
(17)
Ugyanezen okból az infrastruktúrával és az ahhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos, az árufuvarozási folyosón rendelkezésre álló kapacitást esetleg korlátozó valamennyi munkálatot is koordinálni kell, és ezekről rendszeresen frissített értesítést kell közzétenni.
(18)
A nemzetközi árufuvarozási szolgáltatások céljára benyújtott infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek kezelése céljából minden árufuvarozási folyosó esetében célszerű egyablakos ügyintézési rendszert kijelölni vagy létrehozni. Ehhez a már meglévő kezdeményezésekre kell támaszkodni, különös tekintettel az RNE által megvalósított kezdeményezésekre, amely utóbbi szervezet gondoskodik a pályahálózat-működtetők tevékenységének összehangolásáról és bizonyos szolgáltatásokat nyújt a nemzetközi árufuvarozóknak.
(19)
Az árufuvarozási folyosók kezelésének magában kell foglalnia az infrastruktúrakapacitásnak az ilyen folyosókon közlekedő nemzetközi árufuvarozó vonatok részére történő elosztását szolgáló eljárásokat is. Ezeknek az eljárásoknak figyelembe kell venniük az egyéb forgalmi típusok - többek között a személyszállítás - kapacitásigényeit is.
(20)
A vasúti infrastruktúra megfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében össze kell hangolni ezen infrastruktúra és az árufuvarozási folyosó vonalán elhelyezkedő terminálok üzemeltetését.
(21)
Az elsőbbségi szabályok az adott tagállam helyzetétől függően elsőbbségi célkitűzések is lehetnek.
(22)
Zavar esetén - valamennyi forgalmi típus igényeinek figyelembevételével - a lehetőségekhez mérten biztosítani kell az árufuvarozási folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok pontos közlekedését.
(23)
Az adott árufuvarozási folyosón vasúti árufuvarozási szolgáltatásokat biztosító gazdasági szereplők közötti verseny kialakulásának előmozdítása érdekében a vasúttársaságokon vagy azok csoportosulásán kívül egyéb kérelmezők is igényelhetnek az árufuvarozási folyosókon belüli infrastruktúrakapacitást.
(24)
Az árufuvarozási folyosó létrehozását célzó intézkedések előnyeinek objektív értékelése érdekében figyelemmel kell kísérni az árufuvarozási folyosón végzett árufuvarozási szolgáltatások teljesítményét, és rendszeres időközönként minőségjelentéseket kell közzétenni. A teljesítményértékelésnek ki kell terjednie az árufuvarozási folyosót felhasználók elégedettségéről készített felmérésre.
(25)
A nemzetközi vasúti szolgáltatásokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében ügyelni kell az árufuvarozási folyosó különböző hálózataiért felelős szabályozó szervezetek közötti hatékony koordináció biztosítására.
(26)
Az árufuvarozási folyosó valamennyi főbb infrastruktúrájának használatával kapcsolatos információkhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint a folyosóhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása érdekében az ügyvivő testületnek össze kell állítania, rendszeresen frissítenie kell és közzé kell tennie a fent említett valamennyi információt tartalmazó dokumentumot.
(27)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a versenyképes árufuvarozást szolgáló, árufuvarozási folyosókból álló európai vasúti hálózat létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért annak léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(28)
A beruházások összehangolása, a kapacitáskezelés és a forgalomirányítás tekintetében olyan méltányos szabályokat kell bevezetni, amelyek a nemzetközi vasúti folyosó keretében a vasúti árufuvarozók számára minőségi szolgáltatás nyújtását vállaló pályahálózat-működtetők közötti együttműködésen alapulnak.
(29)
Mivel a nemzetközi vonatoknak több folyosóra kiterjedő útvonalon kell közlekedniük, több folyosó pályahálózat-működtetője - az e rendeletben meghatározottaknak megfelelően - szintén koordinálhatja tevékenységeit annak biztosítása érdekében, hogy az érintett folyosókon a kapacitások rendelkezésre álljanak, a vonatok zavartalanul mozogjanak, és hogy zavar esetén a különböző forgalmi típusokra vonatkozó elsőbbségi szabályokat következetesen alkalmazzák.
(30)
E rendelet célja a vasúti árufuvarozás hatékonyságának más szállítási módokhoz viszonyított növelése. Az árufuvarozási folyosók lehető leghatékonyabb működésének szavatolása érdekében biztosítani kell a tagállamok és a pályahálózat-működtetők közötti koordinációt. Ennek érdekében a pályahálózatba és a műszaki berendezésekbe, például az ERTMS-be történő beruházásokkal párhuzamosan olyan működési intézkedéseket kell hozni, amelyek célja a vasúti áruszállítási kapacitás és hatékonyság növelése.
(31)
Az árufuvarozási folyosók létrehozásáról és módosításáról, valamint a tagállamoknak biztosított mentességekről szóló szabályokat egyenlő feltételek mellett kell végrehajtani annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az árufuvarozási folyosók létrehozására irányuló javaslatok összhangját az e rendeletben megállapított kritériumokkal, és ezért annak végrehajtását a Bizottságra kell bízni. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke szerint a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben kell előre meghatározni. Az említett rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot (6) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RÉSZ
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a versenyképes vasúti árufuvarozást szolgáló nemzetközi vasúti folyosók létrehozásának és megszervezésének szabályait határozza meg a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat későbbi kialakítása céljából. Megállapítja az árufuvarozási folyosók kiválasztásával, megszervezésével és működtetésével, valamint indikatív jellegű beruházási tervezésével kapcsolatos szabályokat.
(2) Ez a rendelet az árufuvarozási folyosókhoz tartozó vasúti infrastruktúra működtetésére és használatára alkalmazandó.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában a 2001/14/EK irányelv 2. cikkében megállapított fogalommeghatározások érvényesek.
(2) Az (1) bekezdésben említett fogalommeghatározásokon kívül:
a) „árufuvarozási folyosó”: a tagállamok és adott esetben európai harmadik országok területén vagy közöttük elhelyezkedő kijelölt vasútvonalak, köztük vasúti kompvonalak összessége, amelyek két vagy több terminált kötnek össze az árufuvarozási folyosó főága mentén, valamint adott esetben az ezeket összekötő elkerülő útvonalak és szakaszok, beleértve a 2001/14/EK irányelv 5. cikkének megfelelő vasúti infrastruktúrát és a kapcsolódó berendezéseket, illetve az érintett vasúti szolgáltatásokat;
b) „megvalósítási terv”: azon eszközöket és stratégiát bemutató dokumentum, amelyek alapján az érintett felek egy adott időszak alatt ki kívánják dolgozni az árufuvarozási folyosó létrehozásához szükséges és elégséges intézkedéseket;
c) „terminál”: az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő létesítmény, amelyet kifejezetten az árufuvarozó vonatok által szállított áruk kirakodásának és/vagy berakodásának lehetővé tétele érdekében és a vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak a közúti, tengeri, folyami és légi szolgáltatásokkal való integrálása céljából, illetve az árufuvarozó vonatok összeállítására vagy összetételének módosítására, valamint adott esetben az európai harmadik országok határán a határátlépési eljárások elvégzésére alakítottak ki.
II. FEJEZET
A VERSENYKÉPES ÁRUFUVAROZÁST SZOLGÁLÓ NEMZETKÖZI VASÚTI FOLYOSÓK KIJELÖLÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA
3. cikk
Az első árufuvarozási folyosók kijelölése
A mellékletben említett tagállamok a mellékletben előírt határidőig működésbe állítják az első árufuvarozási folyosókat. Az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot az árufuvarozási folyosók létrehozásáról.
4. cikk
Az árufuvarozási folyosókra vonatkozó kritériumok
A további árufuvarozási folyosóknak az 5. cikkben említett kiválasztására, valamint az árufuvarozási folyosóknak a 6. cikkben említett módosítására a következő kritériumok figyelembevételével kerül sor:
a)
az árufuvarozási folyosó áthalad legalább három tagállam területén, vagy, amennyiben az árufuvarozási folyosó által összekötött vasúti terminálok közötti távolság meghaladja az 500 km-t, két tagállam területén;
b)
az árufuvarozási folyosók összhangban állnak a TEN-T, az ERTMS folyosókkal és/vagy az RNE által meghatározott folyosókkal;
c)
a TEN-T kiemelt fontosságú projektjeinek (7) az árufuvarozási folyosóba való integrálása;
d)
az árufuvarozási folyosó létrehozásából eredő társadalmi-gazdasági költségek és hasznok egyensúlyban állnak;
e)
a tagállamok által javasolt árufuvarozási folyosók koherens egészet alkotnak ahhoz, hogy létrejöhessen a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózat;
f)
az árufuvarozási folyosón lebonyolódó vasúti teheráru-forgalom, valamint jelentősebb kereskedelmi forgalom és áruforgalom fejlesztése;
g)
adott esetben jobb összeköttetések a tagállamok és szomszédos harmadik országok között;
h)
a kérelmezők érdekei az árufuvarozási folyosóban;
i)
a többi közlekedési móddal való megfelelő összekapcsolódás, különösen a - többek között a tengeri és belvízi kikötőkben található - terminálok megfelelő hálózatának köszönhetően.
5. cikk
További árufuvarozási folyosók kiválasztása
(1) Valamennyi olyan tagállam, amelynek egy másik tagállam felé vasúti határátmenete van, részt vesz legalább egy árufuvarozási folyosó létrehozásában, kivéve ha e kötelezettséget a 3. cikk alapján már teljesítette.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére a tagállamok egy másik tagállam kérésére részt vesznek az (1) bekezdésben említett folyosó létrehozásában vagy egy meglévő folyosó meghoszszabbításában, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy egy szomszédos tagállam az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségét teljesítse.
(3) A tagállamoknak a 91/440/EK irányelv 7. cikke szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül amennyiben egy tagállam gazdasági-társadalmi elemzést követően úgy ítéli meg, hogy valamely árufuvarozási folyosó létrehozása nem állna a folyosót valószínűleg majd használó kérelmezők érdekében, vagy nem járna lényeges társadalmi-gazdasági haszonnal, vagy aránytalan teherrel járna, az érintett tagállam - a 21. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban a Bizottság által hozott döntés függvényében - nem köteles az e cikk (1) és (2) bekezdése alapján részt venni a folyosó létrehozásában.
(4) Azon tagállamok esetében, amelyek vasúthálózatának nyomtávolsága eltér az Unió fő vasúthálózatának nyomtávolságától, az (1), illetve a (2) bekezdés szerinti részvétel nem kötelező.
(5) Árufuvarozási folyosó létrehozására az érintett tagállamok tehetnek javaslatot. Ennek érdekében az érintett pályahálózat-működtetőkkel és kérelmezőkkel folytatott konzultációt követően kidolgozott javaslatot tartalmazó szándéknyilatkozatban e tagállamok közösen értesítik a Bizottságot, figyelembe véve a 4. cikkben meghatározott kritériumokat.
Az (1) és (2) bekezdésben említett kötelezettség teljesítése céljából az érintett tagállamok 2012. november 10-ig közös szándéknyilatkozatot küldenek a Bizottságnak.
(6) A Bizottság megvizsgálja az (5) bekezdésben említett árufuvarozási folyosó létrehozására irányuló javaslatokat, és a 21. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban legkésőbb kilenc hónappal a javaslat benyújtását követően határozatot fogad el arról, hogy az adott javaslat megfelel-e ezen cikknek.
(7) Az érintett tagállamok legkésőbb két évvel a Bizottság (6) bekezdésben említett határozatát követően létrehozzák az árufuvarozási folyosót.
6. cikk
A további árufuvarozási folyosók módosítása
(1) Az 5. cikkben említett árufuvarozási folyosók az érintett tagállamok által - az érintett pályahálózat-működtetőkkel és kérelmezőkkel való konzultációt követően - a Bizottsághoz benyújtott közös javaslat alapján módosíthatók.
(2) A Bizottság a 21. cikk (3) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban, a 4. cikkben meghatározott kritériumok alapján határozatot fogad el a javaslatról.
7. cikk
Egyeztetés
Ha két vagy több érintett tagállam között valamely árufuvarozási folyosó létrehozásával vagy módosításával kapcsolatban a területükön elhelyezkedő vasúti infrastruktúrát illetően véleménykülönbség áll fenn, a Bizottság az érintett tagállamok egyikének kérésére konzultál ez ügyben a 21. cikkben említett bizottsággal. A Bizottság véleményét el kell juttatni az érintett tagállamokhoz. Az érintett tagállamok a megoldás érdekében figyelembe veszik ezt a véleményt, és kölcsönös megegyezés alapján határozatot hoznak.
8. cikk
Az árufuvarozási folyosók irányítása
(1) Az érintett tagállamok minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében létrehoznak egy irányító testületet, amely felelős az árufuvarozási folyosó általános célkitűzéseinek meghatározásáért, az árufuvarozási folyosó felügyeletéért, valamint az e cikk (7) bekezdésében és a 9. cikkben, a 11. cikkben, a 14. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikkben kifejezetten előírt intézkedések meghozataláért. Az irányító testület az érintett tagállamok hatóságainak képviselőiből áll.
(2) Az érintett pályahálózat-működtetők és adott esetben a 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett elosztó szervek minden egyes árufuvarozási folyosó tekintetében kötelesek létrehozni egy ügyvivő testületet, amely felelős az e rendelet e cikkének (5), (7), (8) és (9) bekezdésében, valamint 9-12. cikkében, 13. cikke (1) bekezdésében, 14. cikke (2), (6) és (9) bekezdésében, 16. cikke (1) bekezdésében, 17. cikke (1) bekezdésében, továbbá 18. és 19. cikkében kifejezetten meghatározott intézkedések meghozataláért. Az ügyvezető testület a pályahálózat-működtetők képviselőiből áll.
(3) Az árufuvarozási folyosó tekintetében érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők együttműködést folytatnak az (1) és (2) bekezdésben említett testületekben annak érdekében, hogy biztosítsák az árufuvarozási folyosó megvalósítási tervnek megfelelő létrehozását.
(4) Az irányító testület az érintett tagállamok hatóságai képviselőinek kölcsönös egyetértése alapján hozza határozatait.
(5) Az ügyvivő testület az érintett pályahálózat-működtetők kölcsönös egyetértése alapján hozza határozatait, beleértve a jogállásával, szervezeti felépítésének létrehozásával, az erőforrásaival és az alkalmazotti állományával kapcsolatos határozatokat is. Az ügyvivő testület független jogalany lehet. Létrejöhet az európai gazdasági egyesülésről szóló 1985. július 25-i 2137/85/EGK tanácsi rendelet (8) szerinti európai gazdasági egyesülés formájában is.
(6) Az irányító testület és az ügyvivő testület felelősségi köre nem érinti a pályahálózat-működtetőknek a 91/440/EGK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében előírt függetlenségét.
(7) Az ügyvivő testület tanácsadó csoportot hoz létre, amely az árufuvarozási folyosó termináljainak - köztük szükség esetén a tengeri és belvízi kikötők termináljainak - működtetőiből és tulajdonosaiból áll. A tanácsadó csoport az ügyvivő testület bármely olyan javaslatáról véleményt nyilváníthat, amely közvetlen hatással van a terminálok működtetésére és az azokkal kapcsolatos beruházásokra. Saját kezdeményezésre is adhat véleményt. Az ügyvivő testület mindegyik véleményt figyelembe veszi. Az ügyvivő testület és a tanácsadó csoport közötti nézeteltérések esetén utóbbi az irányító testülethez fordulhat. Az irányító testület közvetítőként jár el, és álláspontjáról időben tájékoztatja az érdekelt feleket. A végső döntést azonban az ügyvivő testület hozza meg.
(8) Az ügyvivő testület egy tanácsadó csoportot is felállít, amelyet az árufuvarozási folyosó használatában érdekelt vasúttársaságok alkotnak. A tanácsadó csoport az ügyvivő testület bármely olyan javaslatáról véleményt nyilváníthat, amely hatással van e társaságokra. A tanácsadó csoport saját kezdeményezésre is adhat véleményt. Az ügyvivő testület mindegyik véleményt figyelembe veszi.
(9) Az ügyvivő testület a nemzeti és európai kiépítési terveknek megfelelően koordinálja az együttműködtethető informatikai alkalmazások, illetve a jövőben rendelkezésre álló alternatív megoldások használatát a nemzetközi menetvonal-kérelmek és az árufuvarozási folyosón belüli nemzetközi forgalom irányításának kezelése érdekében.
9. cikk
Az árufuvarozási folyosó megvalósítását célzó intézkedések
(1) Az ügyvivő testület legkésőbb hat hónappal az árufuvarozási folyosó üzembe helyezése előtt megvalósítási tervet dolgoz ki, és azt benyújtja az irányító testületnek jóváhagyásra. Ez a terv a következőket foglalja magában:
a)
az árufuvarozási folyosó jellemzőinek - többek között a szűk keresztmetszeteknek - a leírása, valamint az árufuvarozási folyosó létrehozásához szükséges intézkedések programja;
b)
a (3) bekezdésben említett elemzés főbb pontjai;
c)
az árufuvarozási folyosókra vonatkozó célkitűzések, különösen az árufuvarozási folyosó teljesítményével kapcsolatos célkitűzések, a 19. cikk rendelkezéseinek megfelelően a szolgáltatás minőségében és az árufuvarozási folyosó kapacitásában kifejezve;
d)
a 11. cikkben említett beruházási terv; és
e)
a 12-19. cikk rendelkezéseinek végrehajtását szolgáló intézkedések.
(2) Az ügyvivő testület rendszeres időközönként felülvizsgálja a megvalósítási tervet, figyelembe véve a megvalósításában elért előrelépést, az árufuvarozási folyosót jellemző vasúti árufuvarozási piacot és az (1) bekezdés c) pontjában említett célkitűzéseknek megfelelően mért teljesítményt.
(3) Az ügyvivő testület közlekedési piaci elemzést végez az árufuvarozási folyosó forgalmában az annak létrehozása következtében észlelt és várható forgalmi változásokkal kapcsolatban, amely kiterjed a forgalom különböző típusaira, mind az árufuvarozás, mind a személyszállítás tekintetében, és az elemzést rendszeres időközönként frissíti. Az elemzés szükség esetén áttekinti továbbá az árufuvarozási folyosó létrehozásából eredő társadalmi-gazdasági költségeket és előnyöket.
(4) A megvalósítási tervnek figyelembe kell vennie a különösen az árufuvarozási folyosók mentén intermodális csomópontokként működő termináloknak az árufuvarozási folyosón zajló vasúti árufuvarozás igényei kielégítése érdekében történő fejlesztését.
(5) Az ügyvivő testület adott esetben intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy a végrehajtási tervvel kapcsolatosan együttműködjön a regionális és/vagy helyi közigazgatással.
10. cikk
A kérelmezőkkel folytatott konzultáció
Az árufuvarozási folyosót valószínűleg majd használó kérelmezők megfelelő részvételének biztosítása érdekében az ügyvivő testület konzultációs mechanizmusokat hoz létre. Különösen azt biztosítja, hogy a 9. cikkben említett megvalósítási terv irányító testületnek történő benyújtása előtt konzultáljanak a kérelmezőkkel.
III. FEJEZET
BERUHÁZÁSOK AZ ÁRUFUVAROZÁSI FOLYOSÓN
11. cikk
A beruházások tervezése
(1) Az ügyvivő testület az árufuvarozási folyosón megvalósuló indikatív közép- és hosszú távú beruházásokat is tartalmazó beruházási tervet dolgoz ki, azt rendszeres időközönként felülvizsgálja, és benyújtja az irányító testületnek jóváhagyásra. Ez a terv a következőket foglalja magában:
a)
az árufuvarozási folyosót alkotó vasúti infrastruktúrák és az azokhoz kapcsolódó berendezések kibővítése, felújítása vagy átalakítása érdekében előirányzott projektek jegyzéke, és a kapcsolódó pénzügyi szükségletek és finanszírozási források;
b)
az árufuvarozási folyosó mentén elhelyezkedő átjárhatóságot biztosító rendszerek kiépítési terve, amely megfelel a hálózatokra alkalmazandó, a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9) megfelelően meghatározott alapvető átjárhatósági követelményeknek és műszaki előírásoknak. Ez a kiépítési terv az átjárhatóságot biztosító rendszerek használatával kapcsolatban végzett költség-haszon elemzésre épül;
c)
az árufuvarozási folyosón potenciálisan közlekedő árufuvarozó vonatok kapacitásának kezelésével kapcsolatos terv, amely magában foglalja az azonosított szűk keresztmetszetek megszüntetését. Ez a terv az árufuvarozási folyosón közlekedő vonatok sebességszabályozásának javítására, és engedélyezett hosszának, vonatterhelésének, rakszelvényének vagy tengelyterhelésének növelésére épülhet; és
d)
adott esetben az uniós finanszírozási programok keretében tervezett uniós hozzájárulásra való hivatkozás.
(2) E rendelet alkalmazása nem érinti a vasúti infrastruktúra tervezésével és finanszírozásával kapcsolatos tagállami hatásköröket.
12. cikk
A munkálatok összehangolása
Az ügyvivő testület megfelelő módon és időkeretben összehangolja és egy helyen közzéteszi az infrastruktúrával és az ahhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos valamennyi olyan munkálat ütemtervét, amely az árufuvarozási folyosón rendelkezésre álló kapacitást korlátozná.
IV. FEJEZET
AZ ÁRUFUVAROZÁSI FOLYOSÓ MŰKÖDTETÉSE
13. cikk
Az infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek egyablakos ügyintézési rendszere
(1) Az árufuvarozási folyosó ügyvivő testülete kijelöl vagy létrehoz egy közös szervezetet, amely lehetővé teszi a kérelmezőknek, hogy egy helyen, egyetlen művelettel kérjenek és kapjanak válaszokat az árufuvarozási folyosón legalább egy határon áthaladó árufuvarozó vonatokkal kapcsolatos infrastruktúrakapacitás tekintetében (a továbbiakban: egyablakos rendszer).
(2) A koordinációt szolgáló eszközként az egyablakos ügyintézési rendszer emellett alapvető információkat szolgáltat az infrastruktúrakapacitás elosztásáról, a 18. cikkben említett tájékoztatást is ideértve. A rendszer megmutatja a kérelem idején rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitást és jellemzőit olyan előre meghatározott paraméterek alapján, mint az árufuvarozási folyosón közlekedő vonatok engedélyezett sebessége, hossza, rakszelvénye vagy tengelyterhelése.
(3) Az egyablakos rendszer döntést hoz a 14. cikk (3) bekezdése szerinti előre meghatározott menetvonalakra vonatkozó kérelmek és a 14. cikk (5) bekezdésében meghatározott kapacitási tartalék tekintetében. A 2001/14/EK irányelvnek a kapacitás odaítéléséről szóló szabályai értelmében dönt a kapacitás odaítéléséről. A rendszer haladéktalanul tájékoztatja az illetékes pályahálózat-működtetőket e kérelmekről és a meghozott döntésről.
(4) Azon infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek esetében, amelyek nem teljesíthetők a (3) bekezdés alapján, az egyablakos ügyintézési rendszer az infrastruktúrakapacitás iránti kérelmet haladéktalanul továbbítja az illetékes pályahálózat-működtetőknek és adott esetben a 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdésében említett elosztó szerveknek, amelyek az irányelv 13. cikkével és III. fejezetével összhangban határoznak a kérelemről, és határozatukról tájékoztatják az egyablakos ügyintézési rendszert további feldolgozás céljából.
(5) Az egyablakos ügyintézési rendszer tevékenységeinek átlátható módon és megkülönböztetéstől mentesen kell folyniuk. E célból nyilvántartást kell vezetni, amely valamennyi érintett fél részére ingyenesen rendelkezésre áll. E nyilvántartás tartalmazza a kérelmek dátumát, a kérelmezők nevét, a benyújtott dokumentáció és a történt rendkívüli események részleteit. A 20. cikknek megfelelően e tevékenységek a szabályozó szervezetek ellenőrzése alatt állnak.
14. cikk
Az árufuvarozó vonatoknak juttatott kapacitás
(1) Az irányító testület a 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban meghatározza az infrastruktúrakapacitásnak az árufuvarozási folyosón belüli elosztására vonatkozó keretet.
(2) Az ügyvivő testület felméri az árufuvarozási folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok kapacitási szükségleteit az e rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében említett közlekedéspiaci elemzés, a korábbi és jelenlegi szolgálati menetrendekkel kapcsolatos infrastruktúrakapacitás iránti kérelmek, valamint a keretmegállapodások figyelembevételével.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében leírt felmérés alapján az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői közösen, a 2001/14/EK irányelv 15. cikkében említett eljárás szerint és az eltérő forgalmi típusoknak, többek között a személyszállításnak a kapacitási szükségleteit tekintetbe véve meghatározzák és megszervezik az árufuvarozó vonatok előre meghatározott nemzetközi menetvonalait. Annak érdekében, hogy növelni lehessen az áruforgalmi folyosón közlekedő árufuvarozó vonatok által szállított áru mennyiségét, elősegítik az árufuvarozási szolgáltatások számára kedvező menetidők, járatgyakoriságok, indulási idők, célállomások és útvonalak kialakítását. Ezeket az előre meghatározott vasúti menetvonalakat legkésőbb három hónappal a kapacitáskérelmeknek a 2001/14/EK irányelv III. mellékletében meghatározott beérkezési határidejét megelőzően közzé kell tenni. Több különböző árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői szükség esetén összehangolhatják az érintett árufuvarozási folyosókon kapacitást nyújtó előre meghatározott nemzetközi menetvonalakat.
(4) Ezeket az előre meghatározott vasúti menetvonalakat először azon árufuvarozó vonatok számára kell kiosztani, amelyek legalább egy határon áthaladnak.
(5) A pályahálózat-működtetők - amennyiben azt a piaci igény és az e cikk (2) bekezdésében említett felmérés indokolja - közösen meghatározzák az árufuvarozási folyosókon közlekedő nemzetközi árufuvarozó vonatoknak fenntartott kapacitástartalékot, elismerve az eltérő forgalmi típusoknak, beleértve a személyszállításnak a kapacitási szükségleteit, és e tartaléknak rendelkezésre kell állnia a végleges szolgálati menetrenden belül annak érdekében, hogy gyors és megfelelő válasz születhessen a 2001/14/EK irányelv 23. cikkében említett, kapacitás iránti eseti kérelmekre. Ezt a kapacitást fenn kell tartani a tervezett határidejét megelőző, az ügyvivő testület által meghatározott határidőig. A határidő nem haladhatja meg a hatvan napot.
(6) Az ügyvivő testület elősegíti az árufuvarozási folyosón a kapacitás elosztásával kapcsolatos elsőbbségi szabályok összehangolását.
(7) A pályahálózat-működtetők használati feltételeikbe beépíthetnek egy, az odaítélt, de végül fel nem használt menetvonalra vonatkozó díjat. E díj mértékének megfelelőnek, visszatartó erejűnek és hatékonynak kell lennie.
(8) A sürgős és előre nem látható, biztonsági szempontból kritikus fontosságú munkálatokat is magában foglaló vis maior esetét leszámítva az e cikk szerint árufuvarozási művelet számára odaítélt menetvonalat kevesebb mint két hónappal a szolgálati menetrendben tervezett ideje előtt nem lehet törölni, ha az érintett kérelmező nem járul hozzá a menetvonal törléséhez. Ez esetben az érintett pályahálózat-működtetőnek törekednie kell arra, hogy a kérelmező számára megegyező minőségű és megbízhatóságú menetvonalat javasoljon, amelyet a kérelmezőnek jogában áll elfogadni vagy elutasítani. Ez a rendelkezés nem sérti a kérelmezőnek a 2001/14/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésében említett megállapodások szerinti jogait. A kérelmező az ügyet az e rendelet 20. cikkében említett szabályozó szervezethez terjesztheti.
(9) Az árufuvarozási folyosó ügyvivő testülete és a 8. cikk (7) bekezdésében említett tanácsadó csoport eljárásokat alakít ki a kapacitáselosztás pályahálózat-működtetők közötti optimális összehangolásának biztosítására, mind a 13. cikk (1) bekezdésében említett, mind pedig az érintett pályahálózat-működtetők által kapott kérelmek tekintetében. Ennek során figyelembe kell venni a terminálok hozzáférhetőségét is.
(10) Az e cikk (4) és a (9) bekezdésében a pályahálózat-működtetőkre való utalás adott esetben magában foglalja 2001/14/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerinti elosztó szerveket is.
15. cikk
Engedélyezett kérelmezők
A 2001/14/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a vasúttársaságokon vagy a vasúttársaságok nemzetközi csoportosulásain kívüli kérelmezők, például fuvaroztatók, szállítmányozók és kombinált fuvarozással foglalkozó szállítók is kérhetnek a 14. cikk (3) bekezdése szerinti előre meghatározott nemzetközi menetvonalat vagy a 14. cikk (5) bekezdésében említett kapacitástartalékot. Az árufuvarozási folyosó e menetvonalának árufuvarozás céljára történő felhasználása érdekében e kérelmezőknek vasúttársaságot kell kijelölniük arra, hogy az a 91/440/EGK irányelv 10. cikke (5) bekezdésének megfelelően megállapodást kössön a pályahálózat-működtetővel.
16. cikk
Forgalomirányítás
(1) Az árufuvarozási folyosó ügyvivő testülete eljárásokat alakít ki az árufuvarozási folyosó vonalán lebonyolított forgalom irányításának összehangolására. Az összekapcsolt árufuvarozási folyosók ügyvivő testületei eljárásokat alakítanak ki az ilyen árufuvarozási folyosók vonalán lebonyolított forgalom irányításának összehangolására.
(2) Az árufuvarozási folyosó pályahálózat-működtetői és a 8. cikk (7) bekezdésében említett tanácsadó csoport eljárásokat alakítanak ki a vasúti infrastruktúra üzemeltetésének és a terminálok üzemeltetésének optimális összehangolására.
17. cikk
Forgalomirányítás zavar esetén
(1) Az ügyvivő testület a menetrendi pontosságra vonatkozó közös célokat és/vagy a forgalomirányításra vonatkozó iránymutatásokat fogad el arra az esetre, ha az árufuvarozási folyosón a vonatok mozgásában zavar lépne fel.
(2) Az érintett pályahálózat-működtetők az e cikk (1) bekezdésében említett közös célokkal és/vagy iránymutatásokkal összhangban elsőbbségi szabályokat dolgoznak ki az árufuvarozási folyosók felelősségük alá tartozó részében közlekedő különböző forgalmi típusok tekintetében. Ezeket az elsőbbségi szabályokat a vasúthálózatnak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében említett használati feltételeiben közzé kell tenni.
(3) Az elsőbbségi szabályok megállapítására vonatkozó elvekben meg kell határozni legalább azt, hogy lehetőség szerint ne módosuljon a 14. cikk (3) és (4) bekezdésében említett menetvonal, amelyet a szolgálati menetrendben tervezett idejüknek megfelelő árufuvarozó vonatok számára osztottak ki. Az elsőbbségi szabályok megállapítására vonatkozó elveknek azt kell célozniuk, hogy - figyelembe véve valamennyi forgalmi típus igényeit - a teljes hálózatra vonatkoztatott menetrend helyreállításának ideje a lehető legrövidebb legyen. A pályahálózat-működtetők e célból összehangolhatják a különböző forgalmi típusok irányítását a különböző árufuvarozási folyosók mentén.
18. cikk
Tájékoztatás az árufuvarozási folyosó használati feltételeiről
Az ügyvivő testület a következőket tartalmazó dokumentumot dolgoz ki, azt rendszeresen frissíti és közzéteszi:
a)
a nemzeti hálózatoknak a 2001/14/EK irányelv 3. cikkében szereplő eljárással összhangban kidolgozott használati feltételeiben szereplő, az árufuvarozási folyosókkal kapcsolatos információk;
b)
a terminálok jegyzéke és jellemzői, különösen a terminálok igénybevételének feltételeivel és módjaival kapcsolatos információk;
c)
az e rendelet 13-17. cikkében említett eljárásokkal kapcsolatos információk; és
d)
megvalósítási terv.
19. cikk
Szolgáltatásminőség az árufuvarozási folyosón
(1) Az árufuvarozási folyosó ügyvivő testülete elősegíti az összhangot az árufuvarozási folyosó vonalán érvényben lévő, a 2001/14/EK irányelv 11. cikkében említett teljesítményösztönző rendszerek között.
(2) Az ügyvivő testület nyomon követi az árufuvarozási folyosón üzemelő vasúti árufuvarozás teljesítményét, és az ellenőrzés eredményeit évente egyszer közzéteszi.
(3) Az ügyvivő testület felmérést végez az árufuvarozási folyosók felhasználóinak elégedettségéről, és a felmérés eredményeit évente egyszer közzéteszi.
20. cikk
Szabályozó szervezetek
(1) A 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szervezetek együttműködnek az árufuvarozási folyosón zajló verseny ellenőrzésében. E szervezetek biztosítják különösen a folyosóhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférést, és betöltik az irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében előírt jogorvoslati szervek szerepét. A szervezetek megosztják a pályahálózat-működtetőktől és más érintett felektől kapott szükséges információkat.
(2) Az árufuvarozási folyosókon kialakuló szabad és tisztességes piaci verseny ösztönzése érdekében a tagállamok hasonló szabályozási szint kialakítására törekednek. A szabályozó szervezeteknek könnyen elérhetőnek kell lenniük a gazdasági szereplők számára és képesnek kell lenniük a független és hatékony döntéshozatalra.
(3) Valamely kérelmezőnek a nemzetközi árufuvarozási szolgáltatásokkal kapcsolatos, szabályozó szervezetnek benyújtott panasza esetén, illetve valamely szabályozó szervezet által végzett, saját kezdeményezésű vizsgálat keretében a szabályozó szervezet konzultációt folytat valamennyi olyan tagállam szabályozó szervezeteivel, amelyen keresztül a szóban forgó nemzetközi vasúti árufuvarozási menetvonal áthalad, és határozatának meghozatala előtt ezektől a szabályozó szervezetektől megkér valamennyi szükséges információt.
(4) A (3) bekezdés szerinti konzultációban érintett szabályozó szervezetek az érintett szabályozó szervezetnek átadnak minden olyan információt, amelyet nemzeti joguk szerint maguk is kérhetnek. Ezek az információk kizárólag a (3) bekezdésben említett panaszkezelés vagy vizsgálat céljából használhatók.
(5) A panaszt fogadó vagy a saját kezdeményezésű vizsgálatot megindító szabályozó szervezet átadja a vonatkozó információkat az illetékes szabályozó szervezetnek a célból, hogy az intézkedéseket hozhasson az érintett felekkel kapcsolatosan.
(6) A pályahálózat-működtetőknek a 2001/14/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint esetlegesen bevont képviselői biztosítják, hogy késedelem nélkül rendelkezésre álljon valamennyi információ, amely az e cikk (3) bekezdése szerinti panaszkezeléshez vagy vizsgálathoz szükséges, és amelyet azon tagállam szabályozó szervezete kért, amelyben az érintett képviselő található. Ez a szabályozó szervezet jogosult az ilyen, az érintett nemzetközi vasúti menetvonallal kapcsolatos információkat az e cikk (3) bekezdésében említett szabályozó szervezeteknek továbbítani.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
21. cikk
A bizottság eljárása
(1) A Bizottságot a 91/440/EGK irányelv 11a. cikkében említett bizottság segíti.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.
22. cikk
A végrehajtás nyomon követése
A 8. cikk (1) bekezdésében említett irányító testület az egyes árufuvarozási folyosók létrehozásának időpontjától kezdve kétévente benyújtja a folyosó megvalósítási terve végrehajtásának eredményeit a Bizottságnak. A Bizottság megvizsgálja az eredményeket, és annak eredményéről tájékoztatást küld a 21. cikkben említett bizottságnak.
23. cikk
Jelentés
E rendelet alkalmazását a Bizottság rendszeres időközönként megvizsgálja. A Bizottság első alkalommal 2015. november 10-ig, ezt követően pedig háromévente jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
24. cikk
Átmeneti intézkedések
Ez a rendelet mindaddig nem alkalmazandó a Ciprusi Köztársaságra és Máltára, amíg területükön nem hoznak létre vasúti rendszert.
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2010. szeptember 22-én.