RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 510/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), som ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1242/2009 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af Smiths Detection Group Limited (»klageren«) på vegne af en producent, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen fortsatte navnlig sin undersøgelse vedrørende aspekter i forbindelse med EU-forbruget. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere og producenter af den pågældende vare, med henblik på at efterprøve de påstande, parterne var fremkommet med angående en række transaktioner.
(5)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2007 til den 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina (»den kinesiske producent«) påstod, at der ikke er belæg for at anvende en undersøgelsesperiode på 18 måneder i stedet for de 12 måneder, der normalt anvendes i antidumpingundersøgelser. Den kinesiske producent påstod, at undersøgelsesperioden blot skulle have omfattet kalenderåret 2008.
(7)
Det skal indledningsvis bemærkes, at den kinesiske producent ikke anfægtede brugen af en UP på 18 måneder i forbindelse med den midlertidige fase af undersøgelsen. Påstanden blev først fremsat efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Undersøgelsesperioden var dog allerede angivet i meddelelsen om indledning af proceduren og i spørgeskemaerne, dvs. ved undersøgelsens start. De særlige årsager til at vælge en UP på 18 måneder fremgår af betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Parten fremlagde ingen argumenter, der rejste tvivl om begrundelsen vedrørende de relativt få transaktioner på dette marked.
(8)
For at sikre fuld sammenlignelighed mellem tallene for UP og tallene for de foregående år, er alle parternes oplysninger om skade og årsagssammenhæng for UP dog blevet udregnet på årsbasis.
(9)
Den kinesiske producent påstod desuden, at valget af UP var foretaget med henblik på at manipulere skadesfaktorerne. Denne påstand må afvises.
(10)
Kommissionen havde ved undersøgelsens indledning ikke, og kunne ikke have, kendskab til det komplekse sæt af data og tal, der vedrører skadesindikatorerne. Disse data blev først beregnet i løbet af undersøgelsen.
(11)
Endelig skal det bemærkes, at det ikke er første gang, der fastsættes en UP, der er længere end 12 måneder (f.eks. 16 måneder i forbindelse med calciummetal med oprindelse i Kina og Rusland, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 892/94 (4), eller en UP på 18 måneder i forbindelse med dinatriumcarbonat med oprindelse i USA, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 823/95 (5).
(12)
Den kinesiske producent påstod desuden, at underskrivelsen af en kontrakt omfatter alle transaktioner på et bestemt tidspunkt, uanset om salget foregår gennem en udbudsprocedure, og at der dermed ikke er behov for en udvidet UP. Denne påstand er ikke overbevisende, da den ikke vedrører det grundlæggende problem med relativt få transaktioner på dette marked. Datoen for undertegnelsen af kontrakten blev udelukkende anvendt for at få en tilstrækkelig klar viden om de væsentlige elementer af salget samt at få en veldefineret dato med henblik på at skelne mellem de transaktioner, der skulle indgå i henholdsvis UP og i de forudgående perioder, og hvad der skulle udelades.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende UP, bekræftes betragtning 9 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(15)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(16)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev varedefinitionen taget op til ny behandling i lyset af bemærkningerne fra den kinesiske producent og en detaljeret gennemgang af de påstande, som EU-erhvervsgrenen var fremkommet med. Denne gennemgang førte til den konklusion, at varer baseret på alfa- og betateknologi ikke kan anvendes til scanning af fragt. Det anses derfor for berettiget at udelukke disse to typer teknologier fra varedækningen. Der fremkom ikke andre indlæg, der kunne anfægte den foreløbige konklusion om, at de resterende teknologier (bortset fra alfa og beta), der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, nemlig at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler i forbindelse med scanning af fragt. I UP blev der i alt fald i EU solgt enheder af den pågældende vare baseret på gammastråler.
(17)
Ud fra det ovenstående konkluderes det, at alle typer systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 and ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, de samme grundlæggende anvendelsesformål og konkurrerer med hinanden på EU- markedet. På denne baggrund bekræftes konklusionerne i betragtning 10 til 15 i forordningen om midlertidig told, for så vidt at de ikke refererer til alfa- eller betastråleteknologier.
(18)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes betragtning 16 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(20)
Den kinesiske producent anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling og anmodede kun om individuel behandling. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel behandling
(21)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes betragtning 21til 25 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(22)
Ingen af parterne anfægtede valget af USA som referenceland.
(23)
Den kinesiske producent gentog sine bemærkninger om manglende samarbejdsvilje fra en virksomhed i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som er forretningsmæssigt forbundet med klageren. Det blev påstået, at klageren anvendte data vedrørende den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA til at beregne den normale værdi i klagen, mens klageren som led i undersøgelsen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke producerer den samme vare. Den eksporterende kinesiske producent påstod, at klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA burde have været forpligtet til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og at manglende samarbejdsvilje burde anses for en begrundelse for at behandle klageren som ikke-samarbejdsvillig, og dermed for at afslutte proceduren. Det blev desuden påstået, at Kommissionen burde have afklaret og efterprøvet, om den amerikanske virksomhed producerer den samme vare. Endelig anfægtede den eksporterende kinesiske producent brugen af EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler som indikator for, om en erhvervsdrivende kan betragtes som producent af en vare.
(24)
Hvad angår bemærkningerne om, at der i klagen anvendtes data fra klagerens forretningsmæssigt forbundne amerikanske virksomhed, skal det bemærkes, at oplysningerne om den normale værdi i klagen var baserede på generelle priser i USA, som er offentligt tilgængelige på den amerikanske regerings websted om GSA Advantages. For to typer af den samme vare forelå der ingen offentligt tilgængelige priser, og klageren skulle derfor beregne den normale værdi på grundlag af oplysningerne om produktionsomkostningerne i EU justeret til USA-niveau på grundlag af klagerens kendskab til det amerikanske marked.
(25)
Den kinesiske producent fremlagde desuden ingen beviser, der kunne rejse tvivl om konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(26)
EU's antidumpinglovgivning indeholder på ingen måde en regel om, at en procedure skal afsluttes, fordi en producent i referencelandet har besluttet ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. En producent kan være forretningsmæssigt forbundet med klageren, uden at dette ændrer denne konklusion. Den retssag, som den kinesiske producent fremhæver, nemlig T-249/06 (Interpipe), er ikke relevant i denne sammenhæng, da der i den pågældende sag var tale om, i hvilket omfang en EU-producents datterselskab var forpligtet til at samarbejde i forbindelse med fastlæggelsen af skade. Dette adskiller sig fra indgivelsen af data til fastlæggelse af den normale værdi i referencelandet.
(27)
Hvad angår påstanden om definitionen af begrebet producent, skal det bemærkes, at det af undersøgelsen fremgik, at klageren producerer den samme vare i EU, og at denne fremstillingsaktivitet giver oprindelsesstatus i henhold til EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler. Der findes ingen lovkrav om at fremsætte en konklusion vedrørende status for de juridiske enheder, der ikke er omfattet af den nuværende undersøgelse, ikke er etableret i EU, eller hvis data ikke blev anvendt i forbindelse med undersøgelsen til at fastlægge eventuelle konklusioner.
(28)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende valget af referenceland, bekræftes konklusionerne i betragtning 26 til 37 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(29)
Der mindes om, at den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. USA) og EU-erhvervsgrenen. Den normale værdi for en varetype, der importeredes til EU, blev således fastsat på grundlag af den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare produceret i USA. Den samarbejdsvillige amerikanske producent fremstillede ikke andre varetyper, der kunne sammenlignes med de varetyper, der importeres fra Kina til EU. For at opnå et bredere grundlag for den normale værdi undersøgte Kommissionen også, om den normale værdi for andre varetyper kunne fastsættes på andet grundlag, jf. grundforordningens bestemmelser i artikel 2, stk. 7, litra a) (»et andet rimeligt grundlag«). Det blev i den foreløbige fase konkluderet, at efterprøvede oplysninger om EU-erhvervsgrenens omkostninger kunne anvendes for visse varetyper.
(30)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende den normale værdi.
(31)
Den kinesiske producent påstod, at den normale værdi burde nedjusteres med et beløb svarende til omkostningsforskellen mellem egenproducerede og eksternt indkøbte acceleratorer, idet den kinesiske virksomhed producerer acceleratorer, mens den amerikanske producent og EU-erhvervsgrenen køber dem.
(32)
Vedrørende denne påstand skal det bemærkes, at den ikke var ledsaget af dokumentation, selv om Kommissionen anmodede om sådan dokumentation i forbindelse med undersøgelsen.
(33)
Den kinesiske producent anmodede Kommissionen om at fremlægge den nøjagtige specifikation for de specifikke modeltyper, der anvendtes til at beregne den normale værdi. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-erhvervsgrenen og producenten i referencelandet betragter sådanne oplysninger som fortrolige. Hvis man fremlægger det nøjagtige navn på modellerne, vil de parter, der modtager disse oplysninger kunne beregne de priser, der faktisk blev opkrævet, for de specifikke modeltyper eller de omkostninger og priser, som blev lagt til grund for beregningen af den normale værdi for en række modeltyper, idet modellerne indgik i en enkelt serie, og de specifikke kendetegn for denne serie allerede var blevet oplyst, og da der kun anvendtes et begrænset antal modeltyper til beregningen af den normale værdi. Sådanne oplysninger er ganske rigtigt fortrolige, og påstanden blev derfor afvist.
(34)
Den kinesiske producent rejste tvivl om den måde, hvorpå Kommissionen havde fastsat den normale værdi på grundlag af EU-erhvervsgrenens data. Producenten påstod, at de faktiske salgspriser burde anvendes i stedet for pristilbud i forbindelse med udbud. Det skal indledningsvist erindres, at EU-erhvervsgrenens data blev anvendt med henblik på at opnå en større repræsentativitet i sammenligningen af den normale værdi og den kinesiske producents eksportsalg. Den normale værdi for de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag af de tilgængelige oplysninger i USA, blev derfor, i det omfang det var muligt, fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EU-erhvervsgrenen for de samme varetyper, der var importeret fra Kina.
(35)
Den beregnede normale værdi blev således beregnet for en række varetyper (andre end mobile systemer til scanning af fragt) på grundlag af standardomkostninger uden hensyntagen til anlægsarbejder og installation på stedet, og ved at tilføje en procentsats for fortjeneste, som i alle tilfælde var betydeligt lavere end den målfortjeneste, der blev anvendt ved fastsættelsen af skadesmargenen. Undersøgelsen fastslog, EU-erhvervsgrenen anvendte standardomkostninger for alle de varetyper, den udbyder. Optegnelserne vedrørende beregningen af disse standardomkostninger, beregningsmetoden og sammenligningen med de faktiske omkostninger som led i beregningen af standardomkostninger blev efterprøvet og fundet i orden.
(36)
EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur blev desuden sammenlignet med omkostningsstrukturen hos den amerikanske producent af den samme vare. Det blev konstateret, i) at den amerikanske producents fortjenstmargen var højere end den fortjenstmargen, der blev anvendt ved beregningen af den normale værdi på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen, og ii) at EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur i store træk ligner omkostningsstrukturen hos producenten i referencelandet (den nøjagtige forskel kan ikke formidles af fortrolighedshensyn). EU-erhvervsgrenens data til fastsættelse af den normale værdi er således helt på linje med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(37)
Den kinesiske producent fremsatte også bemærkninger til det udbud, som lå til grund for, at den amerikanske producent af den samme vare solgte mobile systemer til scanning af fragt på det amerikanske marked. Det blev påstået, at hvis Kommissionen anvendte en normal værdi på grundlag af et udbud, der fandt sted i 2005, og sammenlignede med eksportpriser for UP, kunne en sådan sammenligning ikke betragtes som rimelig. Denne påstand understøttes ikke af de kendsgerninger, der blev fastslået som led i undersøgelsen. I USA tilrettelægges udbud med henblik på at tildele en rammekontrakt, inden for hvilken vinderen af udbuddet kan sælge sine varer i en bestemt periode. Rammekontrakten indeholder dog ikke prisangivelser. En sådan kontrakt blev ganske rigtigt indgået i 2005, men de respektive individuelle pristilbud og underskrivelsen af kontrakterne fandt først sted i 2007, dvs. i UP. Kommissionen vurderede derfor, at dette udbud skulle tages i betragtning i UP og indgå i de data, der lå til grund for beregning af dumpingmargenen.
(38)
Den kinesiske producent anmodede desuden om en forklaring på, hvorfor den normale værdi for det flytbare system som det, den solgte i Letland, ikke blev beregnet ud fra den amerikanske producents salg men EU-erhvervsgrenens data. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen ikke kunne anvende data fra referencelandet, da der ikke blev fremlagt sådanne oplysninger fra den samarbejdsvillige producent fra referencelandet.
(39)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 38-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(40)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende eksportprisen.
(41)
Disse bemærkninger vedrørte transaktioner i Nederlandene, Finland og Polen angående specifikke udgiftsposter. De bemærkninger, der kunne bekræftes med efterprøvede data, blev accepteret, og beregningen af dumpingmargenen blev tilsvarende justeret. Bemærkninger vedrørende visse installationsomkostninger måtte afvises. Selv om Kommissionen anmodede om aktuelle data vedrørende prisen for de forskellige elementer af den pågældende vare på forskellige tidspunkter i undersøgelsen, søgte virksomheden aldrig at fremlægge forslag til en overbevisende fordeling. De oplysninger om beløb, der blev indsendt efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater, udgør nye oplysninger, som ikke er understøttet af regnskabsoplysninger eller anden dokumentation, der kan efterprøves.
(42)
Den kinesiske producent meddelte desuden, at den har gennemført en salgstransaktion uden for udbud. Disse oplysninger bekræftes. Det fremgik dog af undersøgelsen, at dette salg ikke foregik i normal handel. Der var tale om en erstatningsvare, og den pris, der henvises til, var aftalt en række år inden UP. Erstatningsvaren var en ganske anden type vare end den oprindelige vare. Denne transaktion indgår derfor ikke i UP, men er en gennemførelse af en kontrakt, der var indgået tidligere. Eksportprisen vedrørende denne transaktion kunne derfor ikke medtages i beregningen.
(43)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 43-46 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(44)
Den kinesiske producent påstod, at sammenligningen var foretaget på grundlag af afkortede varekontrolnumre, som ikke tager højde for de fysiske forskelle mellem de varer, der sammenlignes. Den kinesiske virksomhed hævdede desuden, at prissammenligningen burde have taget højde for acceleratorer, forskelle i chassistyper og energiniveau.
(45)
Hvad angår den første påstand, skal følgende punkter påpeges: Vedrørende de data, der blev indhentet hos EU-erhvervsgrenen, mindes der om, at beregningerne blev foretaget med data, der havde direkte forbindelse til de respektive bud i udbudsprocedurerne, altså for de varetyper, der konkurrerede på samme handelsled og på samme tid, og at udbudsmyndighederne betragtede disse som sammenlignelige. Hvad angår de data, der blev afledt af oplysninger fra den amerikanske producent af den samme vare, fastslog undersøgelsen, at den sammenlignede varetype opfyldte de strenge regler i grundforordningens artikel 1, stk. 4, og at der i alle henseender er tale om den samme vare som den pågældende vare. Selv om der ikke tages højde for alle fysiske forskelle i et varekontrolnummer eller et afkortet varekontrolnummer, forhindrer dette ikke Kommissionen i af foretage en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Endnu vigtigere er det, at der blev taget hensyn til forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. De foreliggende oplysninger indikerer, at varer leveret af den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina ofte indeholder supplerende elementer i forhold til de varer, der anvendtes som grundlag for den normale værdi. Den normale værdi blev derfor beregnet konservativt.
(46)
Hvad angår acceleratorer, chassistyper og energiniveauer, skal det bemærkes, at de krævede justeringer falder under grundforordningens artikel 2, stk. 10, men de påståede forskelle mellem faktorerne har ikke vist sig at påvirke prisen og prissammenligneligheden, idet den kinesiske producent ikke fremlagde oplysninger, der kunne berettige en justering.
(47)
Den kinesiske producent påstod, at acceleratoren er en vigtig bestanddel af den pågældende vare og burde have været inkluderet i varekontrolnummerets struktur. Kommissionen inkluderede ikke acceleratoren i varekontrolnummerets struktur, da ingen af parterne fremlagde dokumentation, der antydede, at acceleratoren var en faktor, der gør det muligt at skelne mellem de forskellige varetyper.
(48)
Den kinesiske producent anmodede også om en afgrænsning og kvantificering af de justeringer, der blev foretaget af den normale værdi med henblik på at beregne den ab fabrik. Der blev foretaget justeringer for garanti- og kreditomkostninger af den normale værdi på grundlag af salgsprisen på hjemmemarkedet hos den eneste amerikanske producent af den samme vare. Den normale værdi blev justeret for omkostninger til transport, garantier, uddannelse, dokumentation og agenter grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen. Hvad angår anmodningen om en kvantificering af disse justeringer, kan Kommissionen ikke fremlægge disse data, da de betragtes som fortrolige. Det skal bemærkes, at de tilsvarende data ved beregningen af eksportprisen ab fabrik, på samme vis heller ikke blev fremlagt for EU-erhvervsgrenen.
(49)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told.
6. Dumpingmargener
(50)
Den kinesiske producent kritiserede det forhold, at visse salgstransaktioner blev udelukket fra dumpingberegningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at salgsværdien af de pågældende transaktioner oprindeligt blev taget i betragtning ved fastsættelsen af eksportpriserne. Der kunne imidlertid ikke fastsættes en normal værdi for disse transaktioner. Der kunne derfor ikke foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.
(51)
Den kinesiske producent påstod desuden, at cif-værdien af de i betragtning 50 omhandlede salgstransaktioner burde have været inkluderet i den samlede cif-værdi, der blev anvendt som nævner i dumpingberegningen. Denne påstand kan ikke accepteres. Beregningen af den samlede dumping er et resultat af en division af summen af den konstaterede dumping (hvor der kan foretages en prissammenligning) med summen af de tilsvarende cif-værdier. Hvis man i beregningen inkluderede cif-værdierne for salg, hvor der ikke kunne foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, idet der ikke var fastsat en normal værdi, ville dette medføre en regnefejl i beregningerne, da tælleren og nævneren ikke længere refererer til sammenlignelige transaktioner.
(52)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 49 og 50 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Ud fra ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, til 38,8 %.
5. SKADE
(54)
Kun den kinesiske producent indsendte bemærkninger til konklusionerne om skade, hvoraf nogle var en gentagelse af bemærkninger i forordningen om midlertidig told.
(55)
Påstande med bemærkninger, der allerede blev behandlet i forordningen om midlertidig told, er ikke medtaget i denne forordning.
1. Generelle bemærkninger
(56)
Det erindres, at der i denne procedure er fremlagt oplysninger vedrørende to EU-producenter og en eksporterende producent, som i alt væsentligt udgør EU-markedet. Der kan derfor ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedernes fortrolige oplysninger. Indikatorerne er således anført ved hjælp af indekstal.
(57)
I sit svar til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den kinesiske producent, at skadesanalysen måtte foretages på årsbasis. Selv om dette ikke ændrer substansen af disse data, men kun fremstillingen, blev påstanden betragtet som berettiget, og analysen herunder er fortaget på årsbasis.
(58)
Den kinesiske producent anfægtede de data, der var anvendt i den virksomhedsspecifikke fremlæggelse af de foreløbige konklusioner om virksomhedens salgsmængder i den betragtede periode (fra 2004 til udgangen af UP). Det skal bemærkes, at Kommissionen fremlagde en omfattende og fuldstændig opgørelse over de samlede data til den kinesiske producent. Al feedback fra den kinesiske producent blev derfor krydstjekket med de foreliggende oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder i deres egenskab af brugere af den pågældende vare og fra EU-producenterne. De nærmere oplysninger om den kinesiske virksomheds salg til EU og salgets virkninger var således kendt i den endelige fase af undersøgelsen.
(59)
Den kinesiske producent påstod, at EU-erhvervsgrenens salg bør udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng, i de tilfælde hvor EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud. Det skal dog bemærkes, at institutionerne ikke kan gøre gældende, at EU-erhvervsgrenen påførte sig selv skade, idet den i UP ikke afgav bud i et specifikt udbud og idet den kinesiske eksporterende producent afgav bud, i et sådant omfang, at det brød årsagssammenhængen mellem skade og dumping. Deltagelse i et udbud er desuden ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter, i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(60)
Det blev endvidere påstået, at hvis klageren (Smiths Detection Group Limited) afgav bud, der oversteg prisloftet i udbuddene, burde det udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng. Undersøgelsen har dog ikke afsløret verificerbare oplysninger, der bekræfter sådanne bud.
(61)
Den kinesiske producent påstod, at der er en asymmetri i skadesdataene. Dette skyldes, at salgsmængder, markedsandele og fortjeneste refererer til salg pr. kontraktdato, mens andre skadesfaktorer blev udledt af klagerens finansielle regnskaber og derfor ikke nødvendigvis svarer til det samme tidspunkt. Ved indledningen af denne undersøgelse satte Kommissionens tjenestegrene en nøjagtig skæringsdato for salg, som kunne anvendes for alle samarbejdsvillige virksomheder i undersøgelsen. Det blev besluttet, at kontraktdatoen var den bedste skæringsdato, idet der ofte er et stort tidsrum mellem datoen for indledningen af udbudsproceduren og kontraktdatoen, samt mellem kontraktdatoen og den endelige fakturadato. Flere fakturaer indgår ofte i en kontrakt, og en kontrakt kan omfatte flere år.
(62)
Idet kontraktdatoen blev anvendt som skæringsdato, var det ikke praktisk muligt at anmode EU-producenterne om at opstille deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af kontraktdatoerne. Dette ville have betydet, at de skulle opstille deres regnskaber på en måde, som ikke er normal praksis, og som ville have medført tvetydige oplysninger med deraf følgende negativ indvirkning på kvaliteten af sådanne oplysninger. Da det som sagt ikke var realistisk at anvende fakturadatoerne som skæringsdato, blev skadesdataene i dette tilfælde suppleret bedst muligt for denne vare.
(63)
I løbet af de ti måneder, undersøgelsen har stået på, dvs. i svaret på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, anfægtede den kinesiske producent også det forhold, at UP omfattede en periode på 18 måneder, og udtalte, at den burde have været begrænset til kalenderåret 2008. Denne påstand blev afvist med henvisning til begrundelsen for at anvende en periode på 18 måneder, jf. forordningen om midlertidig told, og betragtning 5-11. En sådan ændring ville desuden have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen, idet det ville betyde, at samtlige samarbejdsvillige virksomheder skulle genindsende deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af en revideret UP.
(64)
Den kinesiske producent rejste desuden tvivl om, hvorvidt de mange EU-virksomheder, som var forretningsmæssigt forbundne med klageren, var korrekt inkluderet i Kommissionens skadesanalyse. Efterprøvningen af klagerens spørgeskemabesvarelse blev gennemført i samarbejde med hele gruppen, og Kommissionen forvissede sig om, at skadesindikatorerne og beregningerne blev analyseret korrekt for hele gruppen. Som det blev indskærpet over for den kinesiske producent før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, spiller de EU-virksomheder, der henvises til, en ubetydelig rolle, om nogen, i fremstillingen og markedsføringen af den pågældende vare. Deres rolle er nemlig begrænset til visse funktioner i forbindelse med salg af den pågældende vare (dvs. eftersyn) og salg af varer, der ikke falder under denne forordnings anvendelsesområde.
(65)
Den eneste kinesiske producent påstod endelig, at for så vidt EU-erhvervsgrenen ikke kunne opfylde de tekniske krav i visse udbud eller slet ikke deltog i udbud, medførte disse transaktioner ikke dumping og deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. Dette krav kunne ikke godtages.
(66)
Det skal først og fremmest bemærkes, at det forhold, at der for visse eksporttransaktioner ikke kan fastsættes en normal værdi, ikke rejser tvivl om konklusionerne vedrørende skadevoldende dumping, så længe grundlaget for beregningen kan betragtes som repræsentativt. Dette var afgjort tilfældet her (jf. betragtning 50 ovenfor). For de pågældende specifikke transaktioner skal følgende bemærkes. Transaktionen vedrørende problemer med de tekniske krav vedrører en varetype, der sælges på grundlag af et udbud. Den kinesiske producent og de to EU-producenter fortolkede udbuddet vidt forskelligt. Den kinesiske producent påstod ved udgangen af undersøgelsen, at den pågældende varetype adskilte sig fra en mobil scanner, mens EU-erhvervsgrenen var af en anden mening. Det er derfor indlysende, at EU-erhvervsgrenen deltog i dette udbud ud fra den overbevisning, at den skulle tilbyde en bestemt varetype. Det er endnu vigtigere at bemærke, at deltagelsen medførte omkostninger (oversættelse, agenter, betaling for at afgive bud osv.). Den endelige konklusion i udbudsprocessen var, at EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud på samme betingelser, hvilket dog ikke indebærer, at denne import ikke automatisk har bidraget til skaden.
(67)
Hvad angår de resterende transaktioner, henviser den kinesiske producent til en transaktion, der ligger uden for UP, som, jf. betragtning 42, i virkeligheden var udførelsen af en kontrakt, der blev indgået tidligere. Den henviste også til en transaktion, hvor EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbuddet. Hvad angår den første transaktion, var der ingen konklusion om skade. Hvad angår den sidste transaktion, gælder konklusionerne i betragtning 59.
2. EU-produktion og EU-erhvervsgrenen
(68)
I den ellevte måned af undersøgelsen påstod en rumænsk virksomhed, at den var en EU-producent af visse systemer til scanning af fragt i UP. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne vedrørende denne virksomheds status. Ifølge oplysningerne fra virksomheden og fra andre aktører i denne sektor, herunder den kinesiske producent, er virksomhedens engagement i den pågældende vare tæt forbundet med produktionsaktiviteterne i en veletableret EU-producent af systemer til scanning af fragt. I forbindelse med denne undersøgelse betragtes den rumænske virksomheds eneste salg i UP som salg foretaget af EU-producenten af systemer til scanning af fragt, som virksomheden har samarbejdet med.
(69)
Hvad angår de makroøkonomiske indikatorer såsom forbrug, produktion, kapacitetsudnyttelse, lagerbeholdning, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og lønninger samt eksportsalg skal det bemærkes, at de er blevet analyseret for alle EU-producenter.
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes resultaterne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
3. EU-forbrug
(71)
Den kinesiske producent påstod, at det niveau for EU-forbruget, som var fastsat i forordningen om midlertidig told, ikke var nøjagtigt. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere, med henblik på at indsamle yderligere oplysninger om EU-forbruget i den betragtede periode. På baggrund af de supplerede oplysninger fra parterne konkluderes det, at EU-forbruget udviklede sig således:
2004
2005
2006
2007
UP
Indeks: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(72)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU steg med 11 % i den betragtede periode.
(73)
Den kinesiske producent påstod, at de faktiske forbrugsdata burde fremlægges i stedet for de indekserede oplysninger. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det allerede klart fremgår af betragtning 54 i forordningen om midlertidig told, at der er et meget begrænset antal parter involveret i produktionen af visse systemer til scanning af fragt i EU, og at enhver fremlæggelse af de faktiske forbrugstal ville afsløre parternes faktiske salg, som betragtes som fortrolige oplysninger.
(74)
Det blev også påstået, at der i forbindelse med forbruget skal tages højde for alle enheder af den pågældende vare, der blev solgt på EU-markedet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i tallene for EU-forbruget tages højde for alt salg af den pågældende vare (uanset om salget er et resultat af en udbudsprocedure eller ej) fra alle parter (i det omfang, Kommissionen er bekendt med dem). Disse data blev krydstjekket og efterprøvet på grundlag af de forskellige tilgængelige kilder. Forbrugstallene omfatter dog kun faktisk salg og ikke det mindre antal transaktioner, der er indberettet til Kommissionen og omfattede leasede eller donerede varer. Hvis disse transaktioner var blevet inkluderet, ville markedsandelen for Kina have været endnu højere.
(75)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 57 og 58 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 71-74 ovenfor.
4. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten af den pågældende vare
(76)
Som det fremgår af betragtning 57 og 58, blev mængder og markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare revideret. Udregningen på årsbasis af data og opdateringen af mængderne bekræftede konklusionerne i forordningen om midlertidig told om, at importen og den tilsvarende markedsandel var steget markant siden 2004. Den kinesiske part satte spørgsmålstegn ved den metode, der anvendtes til at indeksere disse data. Det er vigtigt at fremhæve, at de faktiske data, der blev anvendt i indekseret form, både i den foreløbige og den endelige fase, viser en markant stigning i mængder og markedsandel for importen fra det pågældende land.
(77)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 150 % i hele den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Den importerede mængde
100
75
250
200
267
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(78)
Som anført i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told varierede eksportprisen betydeligt alt afhængigt af den type fragtscanner, der importeredes, og der kunne ikke udledes relevante konklusioner på denne baggrund.
(79)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end fordoblet i den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Kinas markedsandel
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(80)
Den kinesiske producent påstod, at mængderne efter UP (i form af vundne udbud i UP, som førte til underskrivelsen af kontrakter efter UP) også burde undersøges. I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser tages begivenheder indtruffet efter undersøgelsesperioden ikke i betragtning, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Den kinesiske producent påberåbte sig ikke sådanne særlige omstændigheder. Desuden ville det af hensyn til sammenligneligheden også have været nødvendigt at omfordele salget i perioder efter UP. Påstanden blev derfor ikke accepteret. Når der tages hensyn til stigningerne i importen udtrykt i mængde og markedsandel, havde denne beslutning alligevel ingen indvirkning på de undersøgte faktorer i dette tilfælde.
b) Underbud
(81)
Den kinesiske producent påstod, at den metode til beregning af underbud, der anvendtes i den midlertidige fase, var fejlagtig. Virksomheden mente, at det ikke var muligt at sammenligne dens faktiske salgspriser med EU-erhvervsgrenens udbudspriser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne metode blev betragtet for den mest egnede, idet der er behov for en rimelig sammenligning, der involverer en vare, som er meget kompleks og indgår i offentlige udbud. De interesserede parter foreslog ikke andre brugbare metoder.
(82)
Selv om der anvendtes den samme metode som beskrevet oven for, blev der dog foretaget mindre justeringer i beregningen, hvilket reducerede EU-erhvervsgrenens priser, og disse oplysninger blev fremlagt for de interesserede parter.
(83)
Den reviderede sammenligning viser, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i EU til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 15 og 20 %. Det skal bemærkes, at den kinesiske producent i sine redegørelser påstod, at en af grundene til, at den vandt kontrakterne, var at den tilbød en bedre varespecifikation. Hvad angår underbuddet, kunne dette have ført til justeringer og en beregning af højere skadesmargener. Der blev ikke foretaget sådanne justeringer, da påstanden ikke blev fundet gyldig og ikke var dokumenteret.
(84)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 59-62 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 76-83 ovenfor.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(85)
Det skal bemærkes, at data for skadesindikatorerne præsenteres anderledes i forordningen om endelig told for at tage højde for to henvendelser, jf. betragtning 57 og 69, nemlig anmodningen fra den kinesiske producent om at udregne data på årsbasis for undersøgelsesperiodens 18 måneder og om at opstille en oversigt i analysen af de makroøkonomiske indikatorer over de data, der er udledt fra den anden EU-producent.
2004
2005
2006
2007
UP
Produktion
100
75
94
173
151
Kapacitet
100
83
90
185
200
Kapacitetsudnyttelse
100
90
104
94
76
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(86)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 51 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag fordoblede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 24 % i den betragtede periode.
(87)
Det skal erindres, at ovenstående oplysninger vedrører produktionen, og en stor del heraf sælges på markeder uden for EU, hvorfor disse oplysninger ikke betragtes som vigtige indikatorer i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Lagre
100
164
155
127
136
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(88)
EU-erhvervsgrenens lagre viste en stigende og svingende tendens i hele den betragtede periode. Dette blev dog ikke betragtet som en vigtig indikator, idet denne erhvervsgren producerer på ordrebasis, hvorfor lagrene altid holdes på et meget lavt niveau, og en stor del af disse lagre var øremærkede til eksportmarkedet.
2004
2005
2006
2007
UP
EU-erhvervs-grenens salgsmængde
100
67
93
100
76
Markedsandel
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Markedsandel (indeks)
100
108
82
91
68
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(89)
EU-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden næsten 25 % mindre den oprindelige mængde. EU-erhvervsgrenen mistede 20 procentpoint af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden.
(90)
Dette bekræfter konklusionerne vedrørende salgspriser i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told.
(91)
Den kinesiske producent gentog sin anmodning om at modtage oplysninger om offentlige kontrakter, der var blevet tildelt klageren, og om i hvilket omfang visse kontrakter var blevet taget i betragtning i forbindelse med denne undersøgelse. Fremlæggelse af sådanne oplysninger blev dog af fortrolighedshensyn ikke fundet relevant. Den kinesiske producent ønskede desuden at få bekræftet, at datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne i udbrudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for beregningen af EU-forbruget. Institutionerne bekræfter i den forbindelse, at den metode, der beskrives i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told blev anvendt for alle parter. Samme part ønskede også at få klarlagt, om klagerens data vedrørte begge produktionsanlæg. Det bekræftes i den forbindelse, jf. betragtning 7, litra a), i forordningen om midlertidig told, at de data, som klageren indberettede, blev indhentet fra begge produktionsanlæg.
2004
2005
2006
2007
UP
Fortjenstmargen før skat
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(92)
EU-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Investeringer
100
164
100
354
105
Investeringsafkast
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Likviditet
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(93)
Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at opretholde EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares effektivitet. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv og ikke investeringsintensiv.
(94)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet.
(95)
EU-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.
(96)
Da produktionen af systemer til scanning af fragt udgjorde en lille del af klagerens aktivitet, blev evnen til at rejse kapital ikke betragtet som en væsentlig indikator i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Beskæftigelse
100
110
129
160
167
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat
100
98
102
106
106
Produktivitet pr. ansat
100
68
73
109
135
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(97)
Beskæftigelsen, de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat og produktiviteten pr. ansat steg i den betragtede periode. Disse indikatorer betragtes dog ikke som væsentlige indikatorer i dette tilfælde, da størstedelen af de ansatte er beskæftigede med produktion af visse systemer til scanning af fragt, som sælges på eksportmarkedet.
(98)
Konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
(99)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 64-76 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 76-83 ovenfor.
6. Konklusion om skade
(100)
Konklusionerne i forordningen om midlertidig told vedrørende skadesindikatorernes varierende indvirkning i denne procedure finder stadig anvendelse. De væsentligste skadesfaktorer er rentabilitet, markedsandel og underbud, da de direkte afspejler EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med dens aktiviteter på EU-markedet. Det uddybes ovenfor, hvorfor visse andre indikatorer er mindre relevante.
(101)
Hvad angår rentabiliteten, led EU-erhvervsgrenen tab i den betragtede periode, og EU-producenternes markedsandel faldt med 24 %. Den kinesiske producent underbød desuden klageren med mellem 15 og 20 %.
(102)
Markedsandelen for den pågældende vare fra Kina i EU steg nemlig med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen havde et markant fald i salgsmængden (- 24 %) og markedsandel (20 procentpoint).
(103)
Som det fremgår af de generelle bemærkninger til skadesanalysen, præsenteres data anderledes end i forordningen om midlertidig told. Hvorvidt de forskellige data præsenteres på årsbasis eller ej ændrer tydeligvis ikke substansen af disse data, men kun præsentationen. Ovenstående data om skade (i forbindelse med de makroøkonomiske indikatorer) omfatter også data fra den anden EU-producent. Det konkluderes således, at de reviderede data ovenfor bekræfter konklusionerne i forordningen om midlertidig told, dvs., at der var en skadevoldende situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(104)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at konklusionerne vedrørende den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. forordningen om midlertidig told, ikke ændres af den ændrede præsentation, som er omtalt i betragtning 85. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes betragtning 77-80 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 100-103 ovenfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(105)
Der blev kun modtaget bemærkninger om konklusionerne vedrørende årsagssammenhæng fra den kinesiske producent.
(106)
Der mindes om, at virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer er blevet udregnet på årsbasis, jf. betragtning 85.
1. Dumpingimportens virkninger
(107)
Dumpingimportens markedsandel steg med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 32 %. Disse negative ændringer for EU-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget steg med 11 % mellem 2004 og UP (på årsbasis).
2. Virkningerne af andre faktorer
2004
2005
2006
2007
UP
Eksport af EU-produktionen
100
93
123
245
233
Eksport-salgspris
100
107
60
63
70
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 85 og 95 %) af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden.
(109)
Den kinesiske producent påstod, at Kommissionen ikke havde analyseret importen fra USA, og at amerikanske virksomheder havde solgt langt flere fragtscannere til EU end kinesiske virksomheder i UP, men denne påstand var ikke understøttet af faktiske tal og konkret verificerbar dokumentation.
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger søgte Kommissionen aktivt at indhente flere oplysninger om importen fra USA, men bekræftede i sidste ende tallene for mængden af import fra USA, som var blevet fastslået i den foreløbige fase.
(111)
Den kinesiske producent kritiserede konsekvenserne af EU-erhvervsgrenens manglende deltagelse i visse udbud. Det skal i den forbindelse bemærkes, at undersøgelsen gjorde status over det forhold, at ikke alle parter (EU-erhvervsgrenen, den kinesiske producent og andre producenter af visse systemer til scanning af fragt) afgav bud i forbindelse med alle udbudsprocedurer. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder. Tilstedeværelsen af rimelige handelsmuligheder som en afgørende faktor i forbindelse med udbud bekræftes ved, at deltagelse i et udbud ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter og i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(112)
Den kinesiske producent påstod igen, at den skadevoldende virkning af ikke-prisrelaterede faktorer såsom andre tekniske faktorer burde undersøges nøjere i forbindelse med årsagssammenhængen.
(113)
EU-erhvervsgrenen kunne teknisk set have tilbudt de samme specifikationer som den kinesiske producent. Dette ville dog have betydet, at EU-erhvervsgrenen skulle udbyde sine varer til en højere pris. Dette spørgsmål viser i grunden den samlede indvirkning, som den kinesiske producent har. Dele af den aktuelle dumping skyldes, at den kinesiske producent udelukkende udbyder en vare med flere egenskaber. Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (6) kun giver mulighed for at anvende to tildelingskriterier: »den laveste pris« og »det økonomisk mest fordelagtige tilbud« tildeles kontrakten nærmest automatisk til den kinesiske producent, der foretager dumping. Tilbuddene fra den kinesiske producent ville ikke være økonomisk fordelagtige, hvis de ikke var dumpede, dvs. hvis de havde været højere med henblik på at afspejle de supplerende egenskaber.
(114)
Endelig skal det påpeges, at undersøgelsen viste, at klageren opfyldte alle tekniske specifikationer i de udbud, hvor både klageren og den kinesiske producent afgav bud på samme vilkår.
(115)
Den kinesiske producent påstod også, at kontrakterne i visse tilfælde var blevet tildelt den kinesiske producent, selv om den faktisk tilbød en højere pris end klageren. Disse transaktioner burde derfor ikke anses for at have forårsaget skade.
(116)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i forbindelse med undersøgelsen kun er fundet et udbud, hvor det umiddelbart så ud til, at den eneste samarbejdsvillige kinesiske producent havde fået tildelt kontrakt, selv om virksomheden tilbød en højere pris end klageren. Undersøgelsen viste dog, at dette reelt ikke var tilfældet, da den pris, som den kinesiske virksomhed tilbød, omfattede en række supplerende egenskaber for den samme pris. Hvis der skulle foretages justeringer for alle disse supplerende egenskaber, ville eksportpriserne også blive lavere og medføre en højere dumpingmargen. Der blev ikke fremlagt andre verificerbare oplysninger til støtte for denne påstand end, at den kinesiske virksomhed i andre udbud også havde tilbudt en højere pris end klageren.
(117)
Den kinesiske producent påstod, at den anden EU-producent førte en aggressiv prispolitik og dermed forvoldte EU-erhvervsgrenen skade, og at denne part ikke led skade på grund af importen fra Kina, da den ikke længere aktivt samarbejder.
(118)
For det første mindes der om, at den anden EU-producent har fremlagt oplysninger vedrørende denne procedure, og at skadesanalysen vedrører EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er desuden relevant at bemærke, at den kinesiske producents påstand om aggressiv prispolitik ikke er understøttet af nogen form dokumentation og ikke kan ændre undersøgelsesresultaterne i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(119)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 81-95 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 105-118 ovenfor.
(120)
Ud fra ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
7. EU'S INTERESSER
1. Brugernes interesser
(121)
To brugere, der allerede havde indsendt redegørelser i den midlertidige fase, gentog deres oprindelige bemærkninger. De fremhævede deres bekymringer vedrørende konkurrence og teknologisk udvikling, hvis det besluttes at indføre foranstaltninger. Begge disse spørgsmål blev dog behandlet i forordningen om midlertidig told, og der blev ikke fremlagt nye oplysninger, der kunne bekræfte, at konkurrencen og den teknologiske udvikling ville blive forværret i hvert fald på kort til mellemlag sigt, hvis der indføres en endelig told.
2. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
De to ovennævnte indlæg har ikke ændret de foreløbige konklusioner. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 96-113 i forordningen om midlertidig told.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina fremsatte bemærkninger til underbudsberegningen. Hvor det var berettiget, blev justeringerne foretaget i den endelige fase.
(124)
Den kinesiske producent fremsatte en påstand vedrørende skadesmargenen i lighed med påstanden i denne forordnings betragtning 51. Denne påstand må afvises af de samme årsager, som er nævnt i betragtning 51.
(125)
Den kinesiske producent anmodede desuden om at få uddybet den metode, der var anvendt til at fastlægge fortjenstmargenen før skat og især at få uddybet, hvilket år, fortjenesten henviser til. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fastsættelsen af fortjenesten før skat var resultatet af en analyse af data for regnskabsårene 2006 og 2007.
(126)
Beregningerne af den endelige dumpingmargen og den endelige skadestærskel viste, at sidstnævnte var lavere end førstnævnte Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 114-117 i forordningen om midlertidig told som ændret i denne forordnings betragtning 123-126.
2. Endelige foranstaltninger
(127)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel Den blev beregnet til 34 % med et væsentligt fald i forhold til den foreløbige fase, hvor tolden blev fastsat på samme niveau som den konstaterede dumping.
(128)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for Kina til 34 %.
(129)
I overensstemmelse med betragtning 120 i forordningen om midlertidig told og med henblik på bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skal medlemsstaternes relevante myndigheder regelmæssigt og i al fortrolighed forelægge Kommissionen oplysninger om tildeling af kontrakter, der indebærer salg af systemer til scanning af fragt.
9. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(130)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningens om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 34 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1242/2009 på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
A TANÁCS 510/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ezekre kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság az 1242/2009/EK rendelettel (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KN) származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára.
(2)
A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes rakományátvilágító berendezések uniós termelésének jelentős részét, jelen esetben több mint 80 %-át képviselő uniós termelő, a Smiths Detection Group Limited (a továbbiakban: a panaszos) által 2009. február 2-án benyújtott panaszt követően indította meg. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott bizonyítékokat az eljárás kezdeményezéséhez elegendőnek ítélték.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése mellett döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásban ismertette véleményét az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. A Bizottság különösen az uniós fogyasztás számbavételére összpontosítva folytatta a vizsgálatot. Erre vonatkozóan, a Bizottság felvette a kapcsolatot az érdekelt felekkel, nevezetesen a termék felhasználóival és beszállítóival, bizonyos ügyletekre vonatkozó panaszaik elemzése céljából.
(5)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésének megfelelően, a dömping és a kár vizsgálata a 2007. július 1-jétől2008. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciákra való tekintettel a Bizottság a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő periódus (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) adatait elemezte.
(6)
Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó (a továbbiakban: a kínai gyártó) azt állította, hogy nem indokolt 18 hónapos vizsgálati időszakot figyelembe venni a dömpingellenes vizsgálatok során megszokott módon figyelembe vett 12 hónapos vizsgálati időszak helyett. A kínai gyártó véleménye szerint a vizsgálati időszaknak egyszerűen a 2008-as naptári évre kellett volna kiterjednie.
(7)
Már az elején meg kell említeni, hogy a kínai gyártó nem vitatta a 18 hónapos vizsgálati időszak figyelembevételét a vizsgálat ideiglenes szakaszában. A panasz az ideiglenes intézkedések bevezetését követően került benyújtásra. Mindamellett a vizsgálati időszak már az eljárás megindítását bejelentő értesítésben és a kérdőívekben is ismertetve volt, azaz a vizsgálat elindításának a legelején. A 18 hónapos vizsgálati időszak választásának specifikus okait az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdése tárgyalja. A kínai gyártó nem hozott fel semmilyen indokot, amely megkérdőjelezhetné az ezen a piacon viszonylag kevés tranzakcióra vonatkozó indoklást.
(8)
Ennek ellenére, ahhoz, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat teljes mértékben össze lehessen hasonlítani az előző évek adataival, a károkra és okozatra vonatkozó részleges adatokat az adott vizsgálati időszakra vonatkozóan éves adatokra számolták át.
(9)
Továbbá, a kínai gyártó azt állította, hogy a vizsgálati időszak kiválasztása a kárt okozó tényezők befolyásolásának céljából történt így. Ezt az érvelést el kellett vetni.
(10)
A Bizottságnak a vizsgálatának kezdetén nem volt, és nem is lehetett tudomása a kármutatókra vonatkozó bonyolult adatokról és számokról. Ezeket. csak a vizsgálat folyamán állapították meg.
(11)
Végül, meg kell említeni, hogy ez nem az első eset, amikor a vizsgálati időszak 12 hónapnál hosszabb periódusra terjed ki (pld. a 892/94/EK bizottsági rendelet (4) által megállapított 16 hónapos vizsgálati időszak a KN-ból és Oroszországból származó fémkalcium behozatalára vonatkozóan, vagy a 823/95/EK bizottsági rendelet (5) által megállapított 18 hónapos vizsgálati időszak az USA-ból származó dinátrium-karbonát behozatalára vonatkozóan).
(12)
Ugyanakkor, a kínai gyártó azzal érvelt, hogy a szerződés aláírása valamennyi ügyletet egy bizonyos időpontra határol be, függetlenül attól, hogy pályázati eljárás során jött-e létre, így nem indokolt a vizsgálati időszak kiterjesztése. Ez az érv nem meggyőző, ugyanis nem a piacon létrejövő viszonylag kevés ügylet alapvető problémáját tárgyalja. A szerződés aláírásának dátuma kizárólag arra szolgált, hogy megfelelően átlátható alapot biztosítson az eladások anyagi összetevőinek meghatározásához, továbbá arra, hogy rendelkezésre álljon egy jól meghatározott dátum, amely szerint meghatározható, hogy mely szerződések tartoznak a vizsgálati, illetve az azt megelőző időszakhoz és melyeket kell figyelmen kívül hagyni.
(13)
A vizsgálati időszakra vonatkozó észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdését megerősítették.
(14)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínai Népköztársaságból származó rakományátvilágító berendezések behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták. A felek a tájékoztatást követően megadott határidőn belül beterjeszthették ellenvetéseiket.
(15)
Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(16)
Az ideiglenes intézkedéseket követően, a kínai gyártó észrevételeinek, valamint az uniós panaszok részletes elemzésének fényében a termék meghatározását felülvizsgálták. Megállapítást nyert, hogy alfa-, illetve béta-sugárzást alkalmazó technológiák nem használhatók rakományok átvilágítására. Ezáltal jogosnak tekinthető az említett két típusú technológia kizárása a termékskálából. Nem nyújtottak be semmilyen további bizonyítékot, amely megkérdőjelezné azokat az ideiglenes megállapításokat, melyek szerint a termékskálába tartozó valamennyi technológiát (kivéve az alfa-, illetve béta sugárzást alkalmazó technológiákat) lehet rakományátvilágító berendezésben alkalmazni, és valamennyi terméktípus ugyanarra a célra, nevezetesen a rakomány átvilágítására szolgál ugyanazon fő jellemző, a kibocsátott sugárzás segítségével. A vizsgálati időszak folyamán a termék gamma-sugárzást alkalmazó egységeit valóban értékesítették az Unióban.
(17)
A fentiekre tekintettel, megállapítást nyert, hogy valamennyi típusú rakományátvilágító rendszer, ideértve a jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és az ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó, neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezéseket, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművek ugyanolyan alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, alapvetően ugyanaz a végső felhasználási területük, és egymással versenyben állnak az Unió piacán. Mindezek alapján az ideiglenes rendelet (10) és (15) preambulumbekezdését megerősítették, kivéve az alfa-, illetve béta sugárzást használó technológiákra utaló vonatkozásokat.
(18)
A hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdését megerősítették.
(19)
A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi rakományátvilágító berendezés-típust azonosnak lehet tekinteni.
4. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(20)
Az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó nem kért piacgazdasági elbánást, csupán egyéni elbánást kért. Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (19) és (20) preambulumbekezdéseit megerősítették.
2. Egyedi elbánás
(21)
Az egyedi elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (21) és (25) preambulumbekezdéseit megerősítették.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(22)
Egyetlen félnek sem volt ellenvetése az Amerikai Egyesült Államok (USA) analóg országként történő felhasználásához.
(23)
A kínai gyártó megerősítette észrevételét, miszerint egy, az USA-ban alapított és a panaszoshoz kapcsolódó vállalat nem működik együtt a vizsgálatban. A kínai fél azzal érvelt, hogy a panaszos a rendes érték kiszámításához USA-beli kapcsolódó vállalatának adatait használta fel, jóllehet a panaszos a vizsgálat során kijelentette, hogy az USA-beli kapcsolódó vállalat nem minősül hasonló termék gyártójának. A kínai exportáló gyártó érvelése szerint a panaszoshoz tartozó USA-beli vállalatot kötelezni kellett volna az együttműködésre és együttműködésének hiánya miatt a panaszost nem együttműködőnek kellene minősíteni, és az eljárást meg kellene szüntetni. Ugyanakkor a kínai azzal érvelt, hogy a Bizottságnak tisztáznia és ellenőriznie kellett volna, hogy az USA-beli vállalat hasonló termék gyártójának tekinthető-e. Végül, a kínai exportáló gyártó nem fogadta el irányadónak az EU nem preferenciális származási szabályait annak meghatározására, hogy egy bizonyos gazdasági szereplő egy adott termék gyártójának tekinthető-e vagy sem.
(24)
A panaszoshoz tartozó USA-beli vállalat adatainak felhasználására vonatkozó észrevételeket illetően meg kell említeni, hogy a panaszban szereplő rendes értékre vonatkozó adatok a tényleges USA-beli árakon alapultak, amelyek az USA kormányának GSA Advantages internetes oldalán állnak rendelkezésre. Két típusú hasonló termékre vonatkozóan nem álltak nyilvánosan rendelkezésre árak, így a rendes értéket a panaszosnak a saját, USA-szintre igazított EU-szintű termelési költségeinek alapján kellett kiszámítania,saját, az USA-ra vonatkozó ismeretei alapján.
(25)
Továbbá, a kínai gyártó nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely cáfolná az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében kifejezett megállapításokat.
(26)
Az EU dömpingellenes törvénye nem írja elő, semmilyen körülmények között, hogy az eljárást meg kell szüntetni, amennyiben egy analóg országbeli gyártó nem kíván együttműködni a vizsgálatban. Az a tény, hogy az analóg gyártó a panaszoshoz tartozik, nem befolyásolja ezt a következtetést. Továbbá, a törvényszéki per, nevezetesen T-249/06 (Interpipe), amelyre a kínai gyártó utal ebben az esetben szintén nem irányadó, ugyanis abban az esetben a szóban forgó ügy arról szólt, hogy milyen mértékben kötelezhető egy uniós gyártó leányvállalata, hogy együttműködjön a kármegállapítási eljárásban. Ez teljesen más, mint információk benyújtása a rendes érték meghatározásához analóg országban.
(27)
A gyártó fogalmának meghatározásához fűzött érvelésre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a vizsgálat megállapítása szerint, a panaszos hasonló termék gyártója az EU területén és gyártói tevékenysége az EU nem preferenciális származásra vonatkozó szabályainak megfelelő származást biztosít. A törvény értelmében nincs szükség következtetéseket levonni olyan jogi személyek státusát illetően, amelyek nem képezik vizsgálat tárgyát az adott eljárás alatt, székhelyük nem az EU-ban van vagy amelyek adatait nem használták fel a vizsgálat során semmilyen megállapítás meghatározására.
(28)
Az analóg ország kiválasztására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26)-(35) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítésre kerülnek.
3.2. A rendes érték meghatározása
(29)
Meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket az egyedüli együttműködő analóg országbeli (nevezetesen az Amerikai Egyesült Államok) gyártó, valamint az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok alapján számolták ki. Ekképpen, az EU területére behozott egy terméktípus rendes értékét az amerikai gyártó által, az USA-ban gyártott hasonló termék belföldi értékesítési árának alapján számolták ki. Az együttműködő amerikai gyártó nem gyárt más típusú termékeket, amelyek összehasonlíthatóak lennének a Kínából az EU területére behozott más termékeknek. Egy tágasabb viszonyítási alap biztosításának érdekében, a Bizottság azt is megvizsgálta, hogy más terméktípusokra vonatkozóan a rendes érték meghatározható-e bármilyen más alapon, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének rendelkezései alapján (a továbbiakban: bármilyen más elfogadható alap). Az eljárás ideiglenes szakaszában megállapítást nyert, hogy bizonyos terméktípusokra vonatkozóan alkalmazhatók az uniós gazdasági ágazat költségekre vonatkozó ellenőrzött információi.
(30)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően, a kínai gyártó benyújtotta észrevételeit a rendes értékre vonatkozóan.
(31)
A kínai gyártó kérte a rendes érték lekerekítését a saját gyártmányú és külföldről megvásárolt gyorsítók költség-különbségének megfelelő értékkel, azzal érvelve, hogy a kínai vállalat a gyorsítók gyártója, míg az amerikai gyártó és az Unió vásárlók.
(32)
Erre a kérésre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy ezt semmilyen konkrét bizonyítékkal nem támasztotta alá, annak ellenére, hogy a vizsgálat során a Bizottság felkérte erre.
(33)
A kínai gyártó felkérte a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg a rendes érték kiszámításához használt specifikus modelltípusokat. A fentiekre tekintettel meg kell említeni, hogy az uniós gyártók, valamint az analóg országbeli gyártó bizalmasnak tekinti az ilyen típusú információkat. Valóban, a modellek pontos megnevezésének közzététele esetén, figyelembe véve, hogy az adott modellek egyetlen terméksorozathoz tartoztak és a terméksorozat specifikus jellemzői már ismertek voltak, továbbá azt, hogy csupán korlátozott számú modelltípust használtak a rendes érték kiszámítására, a közzétett információkhoz hozzáférő feleknek lehetőségük van kiszámítani a specifikus modelltípusok valódi árát vagy azokat a költségeket és árat, amelynek alapján a különböző modelltípusok rendes értéke ki lett számolva. Az ilyen típusú információk természetüknél fogva valóban bizalmasak, ezért ezt a kérést vissza kellett utasítani.
(34)
A kínai gyártó kifejezte kétségeit a Bizottság által, az uniós gazdasági ágazat adatai alapján kiszámolt rendes értéket illetően. Megjegyezte, hogy a pályázatokhoz benyújtott árajánlatok helyett a valódi eladási árat kellett volna figyelembe venni. Mindenek előtt meg kell említeni, hogy az uniós gazdasági ágazat adatai arra szolgáltak, hogy magasabb arányú összehasonlítási reprezentativitást lehessen biztosítani a rendes érték és a kínai gyártó exporteladásai között. Tekintettel erre, az érintett termék azon típusai esetében, amelyekre nem lehetett rendes értéket kiszámítani az USA-ban rendelkezésre álló adatok alapján, a rendes értéket az uniós gazdasági ágazattól származó, a Kínából behozott termékkel azonos típusú terméktípusra vonatkozó, ellenőrzött információk alapján állapították meg, amennyiben ez lehetséges volt.
(35)
Ekképpen, bizonyos terméktípusok esetében (kivéve a mobil átvilágító berendezéseket) a rendes érték az alapvető költségek alapján volt kiszámolva, az építési munkálatokkal és telephellyel kapcsolatos költségek figyelembevétele nélkül, reális profitszázalék hozzáadásával, amelynek értéke minden esetben jelentősen alacsonyabb volt, mint a kár mértékének meghatározásához használt célprofit. A vizsgálat kiderítette, hogy az uniós gazdasági ágazat standard költség-meghatározást alkalmaz valamennyi általa kínált terméktípusra vonatkozóan. Ezen szabványos költségek előkészítését, a kiszámítási módszert és a standard költség-meghatározáson belüli reális költségekkel való összehasonlítást tartalmazó feljegyzéseket ellenőrizték és rendben találták.
(36)
Továbbá, az uniós gazdasági ágazat költségszerkezetét összehasonlították a hasonló terméket gyártó amerikai gyártó költségszerkezetével. Megállapítást nyert, hogy i. az amerikai gyártó haszonkulcsa magasabb, mint az uniós gazdasági ágazat adatai alapján kiszámolt rendes érték meghatározásához használt haszonkulcs, és ii. az uniós gazdasági ágazat költségszerkezete nagyjában megegyezik az analóg országi gyártó költségszerkezetével (a pontos különbség közzétételére nincs lehetőség, bizalmasságvédelmi okokból). A fentiekre tekintettel levonható a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat adatainak használata a rendes érték kiszámításához teljes mértékben összhangban van az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének előírásaival.
(37)
A kínai gyártó továbbá észrevételeket tett arra a közbeszerzési pályázatra vonatkozóan, amely alapján a hasonló termék amerikai gyártója mobil rakományátvilágító berendezéseket értékesített az amerikai piacon. Azt állította, hogy amennyiben a Bizottság egy 2005-ben folytatott pályázat adatai alapján kiszámított rendes értéket hasonlít össze a vizsgálati időszakon belüli kiviteli árhoz, az ilyen összehasonlítás nem tekinthető méltányosnak. Ezt az érvelés nem támasztják alá a vizsgálat megállapításai. Az USA-ban a közbeszerzési pályázatok nyertesének közbeszerzési keretszerződést ítélnek meg, amely alapján a nyertes egy meghatározott időszakban értékesíthet. A keretszerződés azonban árakat nem tartalmazott. 2005-ben valóban kötöttek ilyen szerződést, azonban az egyéni ajánlatok benyújtása az említett pályázatra, valamint a szerződések aláírása 2007-ben történt, azaz már a vizsgálati időszakon belül. A fentiekre tekintettel elfogadhatónak tekintettük az említett pályázat figyelembevételét a vizsgálati időszakon belül a dömping-árrés kiszámításának részadataként.
(38)
A kínai gyártó továbbá pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy az általa Lettországban értékesített áthelyezhető rendszerekhez hasonló berendezések rendes értékének kiszámításához miért az uniós gazdasági iparág adatai szolgáltak alapul, és nem az amerikai gyártó eladásai. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a Bizottságnak nem volt lehetősége analóg országbeli adatokat használni, ugyanis az együttműködő analóg országbeli gyártó nem szolgáltatott ilyen adatokkal.
(39)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (38)-(42) preambulumbekezdését megerősítették.
4. Exportár
(40)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a kínai gyártó benyújtotta észrevételeit az exportárra vonatkozóan.
(41)
Ezen észrevételek Hollandiai, Finnországi és Lengyelországi ügyletek specifikus költségtételeire vonatkoztak. Az ellenőrzött információkkal alátámasztható észrevételeket elfogadták és a dömping-árrést megfelelően kiigazították. Bizonyos telepítési költségekre vonatkozó észrevételeket el kellett utasítani. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy bár a vállalatot a vizsgálat különböző szakaszaiban felkérték az érintett termék különböző elemeinek árára vonatkozó aktuális adatok benyújtásásra, nem tett javaslatot egy bizonyító erejű bontás kidolgozásához. Az ideiglenes megállapítások közzétételét követően szolgáltatott összegek új információnak számítanak, amelyeket nem támaszt alá a számvitel vagy más ellenőrizhető bizonyíték.
(42)
A kínai gyártó továbbá kijelentette, hogy a közbeszerzési pályázatokon kívül egyetlen értékesítési ügyletben vett részt. Ezen állítás megerősítést nyert. Mindamellett a vizsgálat kiderítette, hogy az említett értékesítési ügylet nem a szokásos üzleti tevékenység keretében történt. Gyakorlatilag egy helyettesítő termékről van szó, amelynek árában több évvel a vizsgálati időszak előtt egyeztek meg. A helyettesítő terméktípus teljesen eltér az eredeti terméktípustól. Ennélfogva az említett ügylet nem tartozik a vizsgálati időszakhoz, hanem egy korábban megkötött szerződés teljesítésének része. A fentiekre tekintettel az ügyletre vonatkozó exportár nem foglalható bele a számításba.
(43)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (43)-(46) preambulumbekezdését megerősítették.
5. Összehasonlítás
(44)
A kínai gyártó arra hivatkozott, hogy az összehasonlítás csonkított termék-ellenőrzési számok alapján történt, amelyek nem vették figyelembe az összehasonlítandó termékek közötti fizikai különbségeket. Továbbá, a kínai vállalat azt állította, hogy az árak összehasonlítása során figyelembe kellett volna venni a gyorsítókat, az alváztípusokat és az energiaszinteket.
(45)
Az első panaszra vonatkozóan ki kell emelni a következő pontokat: Az uniós gazdasági ágazat adataira vonatkozóan meg kell említeni, hogy a számítások alapját közvetlenül az adott közbeszerzési pályázatokra benyújtott adatok képezték, nevezetesen azon termékek adatai, amelyek ugyanabban az időpontban ugyanazon a kereskedelmi szinten álltak versenyben, és amelyeket a pályázatot hirdető hatóságok összehasonlíthatónak nyilvánítottak. A hasonló termék amerikai gyártójának adatait illetően, a vizsgálat megállapításai szerint az összehasonlított termék megfelel az alaprendelet (4) cikkének 1. bekezdésében megfogalmazott előírásoknak, azaz az érintett termék valamennyi jellemzőjét figyelembe véve hasonló terméknek tekinthető. Ennélfogva, az a tény, hogy a termékellenőrzési szám vagy a csonkított termék ellenőrzési száma nem tükrözi az összes fizikai különbséget, nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy méltányos összehasonlítást végezzen a rendes érték és az exportár között. Ami még ennél is fontosabb, az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezőket figyelembe vették. A nyilvántartott információk azt mutatják, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó által szállított termékek gyakran kiegészítő funkciókkal rendelkeznek a rendes érték kiszámításának alapját képező termékhez viszonyítva. Ennek eredményeképpen a rendes értéket konzervatív módon számították ki.
(46)
A gyorsítókra, alváztípusokra és energiaszintekre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a kért módosítások az alaprendelet (10) cikke 2. bekezdésének hatálya alá esnek, azonban nem létezik bizonyíték arra, hogy a kérvényezett tényezők közötti különbségek befolyásolnák az árakat vagy az árak összehasonlíthatóságát, ugyanis a kínai gyártó nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek a módosításokat indokolnák.
(47)
A kínai gyártó azt állította, hogy a gyorsító az érintett termék fontos alkotóeleme, amelyet figyelembe kellett volna venni a termék ellenőrzési számának szerkezetében. A Bizottság nem vette figyelembe a gyorsítókat a termék ellenőrzési számának szerkezetében, ugyanis az érdekelt felek nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a gyorsító a különböző terméktípusokat megkülönböztető tényezőnek számít.
(48)
A kínai gyártó továbbá kérvényezte a rendes érték azon módosításainak azonosítását és mennyiségi meghatározását, amelyek gyártelepi árra vezették vissza. A rendes érték szavatossági és hitelköltségeinek módosítása a hasonló termék amerikai gyártójának belföldi értékesítési árainak alapján történt. A rendes érték szállítási, szavatossági, képzési és dokumentálási költségeinek, valamint az ügynöki díjaknak a módosítása az uniós gazdasági iparág adatai alapján történt. A módosítások mennyiségi meghatározására irányuló kérvényezésre vonatkozóan, meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem hozhat nyilvánosságra ilyen típusú adatokat, ugyanis azok természetüknél fogva bizalmasnak minősülnek. Meg kell jegyezni, hogy a gyártelepi exportár kiszámításához használt megfelelő adatok sem lettek nyilvánosságra hozva az uniós gazdasági ágazati szereplők számára.
(49)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (47) és (48) preambulumbekezdését megerősítették.
6. Dömpingkülönbözet
(50)
A kínai gyártó elégedetlenségének adott hangot arra vonatkozóan, hogy bizonyos értékesítések nem voltak figyelembe véve a dömping kiszámításakor. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kérdéses ügyletek értékesítési adatait eredetileg figyelembe vették az exportárak meghatározásakor. Mindamellett, nem volt lehetőség ezen ügyletek rendes értékének meghatározására. Ennélfogva, nem volt lehetőség a rendes érték és az exportár összehasonlítására sem.
(51)
A kínai gyártó továbbá azt állította, hogy a (50) preambulumbekezdésben említett értékesítési ügyletek CIF-értéke szerepel a végleges CIF-értékben, amely a dömpingszámítások nevezőjeként volt alkalmazva. Ez az érvelés elfogadhatatlan. A teljes dömpinget a különböző megállapított dömpingek összege (ahol lehetséges volt az árak összehasonlítása) adja meg, osztva a megfelelő CIF-értékek összegével. Azon értékesítési ügyletek CIF-értékeinek használata, amelyekre vonatkozóan a rendes érték nem volt összehasonlítható az exportárral egy megfelelően meghatározott rendes érték hiányában, számtani hibát eredményezne, ugyanis a számítások számlálója és nevezője nem összehasonlítható ügyletekre vonatkozna.
(52)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) és (50) preambulumbekezdését megerősítették.
(53)
A fentiekre tekintettel, a végleges uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet értéke 38,8 %.
5. OKOZOTT KÁR
(54)
Az okozott kár megállapítására vonatkozóan kizárólag a kínai gyártó nyújtott be észrevételeket. Ezen észrevételek közül néhány egyszerűen az ideiglenes rendelet által már elemzett észrevételek ismétlése.
(55)
Az ideiglenes rendelet által már elemzett észrevételekre vonatkozó érveléseket jelen rendelet nem ismétli meg.
1. Általános rendelkezések
(56)
Emlékeztetni kell arra, hogy ez esetben a rendelkezésre álló adatok két uniós gyártóra és egy exportáló gyártóra hivatkoznak, melyek gyakorlatilag az uniós piac nagy részét lefedik. A fentiekre tekintettel, az üzleti titok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni. Ezért a mutatók indexált formában vagy értéktartományban vannak megadva.
(57)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalra benyújtott válaszában, a kínai gyártó kérvényezte a kárfelmérés évesített adatok alapján történő bemutatását. Bár ez a módszer nem befolyásolja az adatok tartalmát, hanem csupán azok bemutatását, a kérés jogosnak tekinthető, így az alábbi elemzés teljes egészében évesített adatok alapján készült.
(58)
A kínai gyártó megkérdőjelezte az ideiglenesen közzétett vállalat-specifikus dokumentumban szereplő, a figyelembe vett időszakban (2004-től a vizsgálati időszak végéig) lebonyolított értékesítéseinek volumenére vonatkozó adatokat. Meg kell említeni, hogy a Bizottság az összeállított adatok átfogó és teljes lebontását bocsátotta a kínai gyártó rendelkezésére. A kínai gyártó által kapott visszajelzések következetes keresztellenőrzésnek voltak alávetve a tagállamok hatóságai, mint az érintett termék felhasználói, valamint az uniós gyártók által szolgáltatott információk tükrében. A fentieket figyelembe véve, a kínai fél uniós értékesítései és azok megfelelő hatásai a vizsgálat véglegesítési szakaszában ismertek voltak.
(59)
A kínai gyártó érvelése szerint, amennyiben nem létezik uniós gazdasági ágazatból származó ajánlat, értékesítési ügyleteit ki kell zárni a kármegállapítási és okozati elemzésből. Meg kell azonban jegyezni, hogy az intézmények nem jelenthetik ki, hogy az a tény, hogy a vizsgálati időszak során egyetlen uniós gazdasági ágazati szereplő sem tett ajánlatot egy bizonyos pályázatra, csak a kínai exportáló gyártó pályázott, ezzel saját magának okozva kárt olyan mértékben, hogy ez a dömping és a kár közötti okozati összefüggést megszünteti. Továbá egy pályázati részvétel nem járhat költségek nélkül (fordítások, ügynök, esetenként pályázat díj, stb.), ezért bizonyos vállalatok nem pályáznak, ha nem biztosak abban, hogy van esélyük megnyerni.
(60)
A kínai fél továbbá azt állította, hogy azokat az eseteket, amikor a panaszos (Smith Detection Group Limited) a pályázatban meghirdetett felső árhatárt meghaladó árajánlatot tett, figyelmen kívül kell hagyni a kármegállapítási és okozati elemzés során. Mindamellett a vizsgálat nem derített fényt semmiféle olyan ellenőrizhető információra, amely ilyen ajánlatok létezését bizonyítaná.
(61)
A kínai gyártó azt állította, hogy az okozott kárra vonatkozó adatok aszimmetrikusak. Ez azzal magyarázható, hogy a piaci részesedés és a nyereség a szerződési dátum alapján vonatkoznak az értékesítésekre, míg bizonyos károkozási tényezők a panaszos pénzügyi számviteléből származnak, így előfordulhat, hogy időben nem egyeznek meg. A vizsgálat kezdetekor a Bizottságnak meg kellett határoznia egy, az értékesítésekre vonatkozó egyértelmű hivatkozási pontot, amely valamennyi, az eljárásban együttműködő vállalatra alkalmazható. Az a döntés született, hogy a szerződés dátuma jelenti a legjobb hivatkozási pontot, ugyanis a pályázat kiírásának és a szerződés megkötésének dátumai, illetve a szerződés megkötésének dátuma és a végső számlázás dátuma között gyakran nagy az időbeni különbség. Továbbá, egy szerződéshez gyakran több számla tartozik és egy szerződés több évre is kiterjedhet.
(62)
Azáltal, hogy a szerződés dátumát határozták meg hivatkozási pontként ésszerűtlen lett volna azt kérni az uniós gyártóktól, hogy a kérdőívekben benyújtott válaszaikat teljes mértékben a szerződési dátumok alapján állítsák össze. Ez azt jelentette volna, hogy számvitelüket teljes mértékben át kellett volna dolgozniuk egy általánosan nem használt gyakorlat szerint, ami a félreérthető adatok miatt kedvezőtlenül befolyásolta volna az információk minőségét. Figyelembe véve, hogy a számlázási dátumok hivatkozási pontként történő használata nem számított megvalósítható megoldásnak, jelen esetben az adott termékkel kapcsolatos kárra vonatkozó adatok a rendelkezésre álló legjobb módszerrel kerültek begyűjtésre.
(63)
A tizedik vizsgálati hónapban, nevezetesen az ideiglenes megállapítások közzétételére benyújtott válaszban, a kínai gyártó vitatta a 18-hónapos vizsgálati időszak használatát, azt állítva, hogy a vizsgálati időszaknak kizárólag a 2008-as naptári évre kellett volna kiterjednie. Figyelembe véve az ideiglenes rendeletben, valamint az (5)-(11) preambulumbekezdésben tárgyalt okokat, ezt az érvelést el kellett utasítani. Továbbá, ez a módosítás megakadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését, ugyanis azt jelentette volna, hogy fel kellett volna kérni valamennyi együttműködő vállalatot, hogy új kérdőíveket nyújtsanak be a módosított vizsgálati időszak alapján.
(64)
A kínai gyártó kétségeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a Bizottság megfelelően figyelembe vette-e a panaszoshoz tartozó számos uniós vállalat adatait a kármegállapítási elemzése során. A panaszos kérdőívben benyújtott válaszának vizsgálata azonban a vállalatcsoport teljes mértékű együttműködésével történt, és a Bizottság megállapította, hogy a károkozási mutatók és a számítások a teljes csoportra vonatkozóan megfelelő elemzés alá kerültek. Amint az pontosítva volt a kínai gyártó számára már az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt, az általa hivatkozott uniós vállalatok jelentéktelen szerepet játszottak a szóban forgó termék gyártásában és forgalmazásában, ha egyáltalán volt szerepük. Alapjában véve, ezen vállalatok szerepe bizonyos, a vizsgálat tárgyát képező termék értékesítéséhez tartozó funkciókra (pl. szervizelés), valamint a rendelet alkalmazási körén kívül eső termékek értékesítésére korlátozódott.
(65)
Végül, a kínai gyártó azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat szereplői nem voltak képesek teljesíteni bizonyos pályázatok műszaki követelményeit vagy egyáltalán nem pályáztak, az adott ügyletek nem okozhattak dömpinggel járó károkat az EU gazdaságának. Ez az érv nem elfogadható.
(66)
Elsősorban meg kell említeni, hogy bár bizonyos kiviteli ügyleteket illetően nem határozható meg a rendes érték, amennyiben a számítási alap reprezentatívnak tekinthető, ez nem kérdőjelezi meg a károkozó dömping létezését. Jelen esetben mindenképpen ez a helyzet áll fenn (lásd a fenti (50) preambulumbekezdést). A szóban forgó specifikus ügyletekre vonatkozóan meg kell említeni a következőket. A műszaki követelményekkel kapcsolatos hiányosságok egyetlen pályázat során értékesített egyetlen terméktípusra vonatkoznak. Egyrészt a kínai gyártó, másrészt két uniós gyártó teljesen különböző módon értelmezték a pályázatot. A kínai gyártó azt állította a vizsgálat végéhez közeledve, hogy a szóban forgó terméktípus nagymértékben eltér a mobil átvilágító berendezéstől, míg az uniós gazdasági ágazat ettől eltérő nézetet vallott. Világosan levonható tehát a következtetés, hogy az uniós gazdasági szereplő azzal a meggyőződéssel vett részt a pályázaton, hogy egy specifikus terméktípust kell ajánlania. Ami még ennél is fontosabb, a pályázaton való részvétel költségeket vont maga után (fordítások, ügynökök, pályázati díj, stb.). Ennélfogva, az a tény, hogy a pályázati eljárás végső következtetésének értelmében az uniós gazdasági szereplő nem azonos feltételek mellett nyújtott be ajánlatot, nem zárja ki, hogy az adott behozatal automatikusan hozzájáruljon az okozott kárhoz.
(67)
Ami a további ügyleteket illeti, a kínai gyártó egy, a vizsgálati időszakon kívül eső ügyletre hivatkozik, amely alapjában véve egy korábban megkötött szerződés teljesítéséhez kapcsolódik, amint azt már a (42) preambulumbekezdés is tárgyalja. A kínai gyártó továbbá egy olyan ügyletre hivatkozik, amelyre nem pályázott uniós gazdasági szereplő. Az első ügyletre vonatkozóan nem született károkozásra vonatkozó megállapítás. Az utóbbi ügyletre vonatkozóan a (59) preambulumbekezdés következtetései érvényesek.
2. Az uniós gyártás és az uniós iparág
(68)
A tizenegyedik vizsgálati hónap során egy romániai vállalat azt állította, hogy bizonyos rakományátvilágító berendezések uniós gyártója volt a vizsgálati időszakban. A Bizottság megkereste és ellenőrizte az említett vállalat reális helyzetére vonatkozó információkat. A vállalat, illetve az adott piac más szereplői által benyújtott információknak megfelelően, ideértve a kínai gyártót is, a szóban forgó vállalat hasonló termékkel kapcsolatos tevékenysége szorosan kapcsolódik egy ismert uniós, rakományátvilágító berendezéseket gyártó vállalat termelési tevékenységéhez. Következetesen, jelen vizsgálat összefüggésében, a romániai vállalat egyetlen értékesítési ügylete a vizsgálati időszakon belül, a vállalattal együttműködő, rakományátvilágító berendezéseket gyártó uniós gazdasági szereplő értékesítésének tekinthető.
(69)
A makroökonómiai mutatókra, úgy mint a fogyasztás, gyártás, kapacitáskihasználás, raktárkészletek, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és bérek, valamint a kiviteli értékesítésekre vonatkozóan meg kell említeni, hogy ezek valamennyi uniós gyártóra vonatkozóan elemezés alá kerültek.
(70)
További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(56) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik.
3. Az Unió fogyasztása
(71)
A kínai gyártó érvelése szerint, az ideiglenes rendeletben meghatározott uniós fogyasztás szintje pontatlan. Erre vonatkozóan a Bizottság felvette a kapcsolatot az érdekelt felekkel, nevezetesen felhasználókkal, azzal a céllal, hogy további adatokat gyűjtsön az EU fogyasztását illetően a figyelembe vett időszakban. A felek által szolgáltatott kiegészítő adatok alapján, megállapítást nyert, hogy az EU fogyasztása a következőképpen alakult:
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(72)
A figyelembe vett időszakban 11 %-kal nőtt az érintett termék és a hasonló termék fogyasztása az EU területén.
(73)
A kínai gyártó kérvényezte a reális fogyasztási adatok közzétételét, az indexelt adatok helyett. A fentiekre tekintettel meg kell említeni, hogy az ideiglenes rendelet (54) preambulumbekezdése világosan megmagyarázza, hogy bizonyos rakományátvilágító berendezések gyártásában korlátozott számú uniós gazdasági szereplő vett részt és a reális fogyasztási adatok közzététele az érintett felek valós értékesítési adatainak nyilvánosságra hozatalát jelentené, amely adatok természetüknél fogva bizalmasnak számítanak.
(74)
A kérvényezés azt is tartalmazta, hogy a fogyasztás felmérésekor az érintett termék összes, az uniós piacon fogyasztott darabját figyelembe kellene venni. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok a vizsgált termék valamennyi értékesítési ügyletét tartalmazzák (függetlenül attól, hogy pályázati folyamat eredménye vagy nem), valamennyi érdekelt félre vonatkozóan (amilyen mértékben a Bizottságnak tudomása volt). Az adatok keresztellenőrzésen mentek át, figyelembe véve a különböző forrásokat. Mindamellett, a fogyasztásra vonatkozó adatok csupán a reális eladásokat tartalmazzák, és nem fedik azokat a Bizottságnak bejelentett ügyleteket, amelyek bérbeadással vagy adományozással kapcsolatosak. Ezen ügyletek figyelembevétele esetén a kínai piaci részesedés még ennél is magasabb lett volna.
(75)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (57) és (58) preambulumbekezdését, a fenti (71)-(74) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
4. Az érintett országból történő behozatal
a) Az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(76)
Az (57) és (58) preambulumbekezdés értelmében, az érintett termék dömpingelt behozatalának volumenét és piaci részesedését módosították. Az adatok évesítése és a volumenek frissítése megerősítette az ideiglenes rendelet következtetéseit, miszerint 2004-től a behozatal és annak piaci részesedése jelentősen megnövekedett. A kínai fél megkérdőjelezte az említett adatok indexelési módszerét. Fontos aláhúzni, hogy az ideiglenes és véglegesítési szakaszban egyaránt használt reális adatok, függetlenül attól, hogy indexeltek, az érintett országból történő behozatal és piaci részesedésének jelentős növekedését mutatják.
(77)
Az érintett termék behozatalának volumene több mint 150 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Behozatal volumene
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(78)
Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének értelmében, az átlagos exportár nagymértékű ingadozást mutat a behozott rakományátvilágító berendezés-típusoktól függően, következésképpen nem vonhatók le értelmezhető megállapítások.
(79)
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése több mint megkétszereződött a figyelembe vett időszak alatt.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
KN piaci részesedése
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(80)
A kínai gyártó érvelése szerint, elemezni kellene a vizsgálati időszak utáni volumeneket is (nevezetesen azokat a vizsgálati időszak alatt megnyert pályázatokat, amelyek keretében a szerződések a vizsgálati időszak után kerültek aláírásra). Az alaprendelet előírásainak megfelelően, vizsgálati időszak utáni események nem vehetők figyelembe, kivéve a kivételes körülményeket. A kínai exportáló gyártó nem hivatkozott ilyen jellegű kivételes körülményekre. Továbbá, összehasonlíthatósági okokból, a vizsgálati időszak előtti periódus eladásainak újra odaítélésére is szükség lett volna. A fentiekre tekintettel az érvelés nem fogadható el. Figyelembe véve a behozatal volumenének és piaci részesedésének növekedését, a fenti információk szerint, az említett döntés semmilyen módon nem befolyásolta a vizsgálat tárgyát képező tényezőket.
b) Áralákínálás
(81)
A kínai gyártó észrevételei szerint, az ideiglenes intézkedések bevezetési szakaszában az áralákínálás meghatározására használt módszerek hiányosak. Véleménye szerint saját értékesítési árai nem hasonlíthatók össze az uniós gazdasági szereplők pályázati árajánlataival. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy az alkalmazott módszer azért volt megfelelőnek tekintve, mivel egy természeténél fogva nagyon összetett, és közbeszerzési folyamatban részt vevő termék méltányos összehasonlítására volt szükség. Az érdekelt felek nem határoztak meg más elfogadható módszert.
(82)
Meg kell említeni, hogy bár a módszer a fentiekben bemutatott formában volt alkalmazva, a számítások olyan kisebb módosításoknak voltak alávetve, amelyek csökkentették az uniós árakat, és amelyeket közzétettek az érdekelt felek számára.
(83)
A módosított összehasonlítás kimutatja, hogy a vizsgálati időszak alatt, a behozott érintett termék értékesítési ára az Unió területén 15-20 %-kal alacsonyabb az uniós áraknál. Meg kell említeni azt is, hogy a kínai gyártó azt állította benyújtott észrevételeiben, hogy a szerződések elnyerésének egyik oka az általa ajánlott jobb termék-specifikációk. Az áralákínálást (és áron aluli értékesítést) tekintve ez az érvelés módosításokat és magasabb károkozási határérték kiszámítását eredményezte volna. Nem került sor módosításokra ugyanis az állítás nem bizonyult érvényesnek és nem álltak rendelkezésre mennyiségi meghatározásra alkalmas információk.
(84)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (59)-(62) preambulumbekezdését, a fenti (76)-(83) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
5. Az Unió iparának helyzete
(85)
Meg kell említeni, hogy a végleges rendelet eltérő módon mutatja be a károkozási mutatókat, az (57) és (69) preambulumbekezdésben említett két okból, nevezetesen a kínai gyártó arra irányuló kérésének eleget téve, hogy a 18 hónapos vizsgálati időszak adatait évesítve tartalmazza, és hogy a második uniós gyártótól származó adatok makroökonómiai mutatóinak elemzését is figyelembe vegye.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Termőképesség
100
75
94
173
151
Kapacitások
100
83
90
185
200
Kapacitás-kihasználás
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(86)
A tárgyidőszakban az uniós gazdasági ágazat termelése 51 %-kal nőtt. Ez a pozitív tendencia főként a hasonló termék jó exportforgalmának köszönhető. Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása ugyanezen okból több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban 24 %-kal csökkent.
(87)
Figyelembe véve, hogy a fenti adatok a termelésre vonatkoznak, amelynek jelentős része az EU határain kívüli piacokon kerül értékesítésre, jelen esetben ezen mutatók nem számítanak irányadónak.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Készletek
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(88)
Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje felfele ívelő ingadozó tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére ez nem tekinthető irányadó mutatónak, ugyanis a szóban forgó iparág rendelésre történő termelés alapján működik, a készleteket mindig alacsony szinten tartják és a készletek jelentős része kivitelre van előirányozva.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Uniós értékesítési volumen
100
67
93
100
76
Piacrész
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Piaci részesedés index
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek és később benyújtott adatok.
(89)
A figyelembe vett időszak alatt csökkent az uniós gazdasági ágazat értékesítésének volumene, és a vizsgálati időszak alatt az értékesítés az eredeti mennyiséghez képest csaknem 25 %-kal esett vissza. Az uniós gazdasági ágazat 2004 és a vizsgálati időszak vége között piaci részesedésének megközelítőleg 20 %-át veszítette el.
(90)
Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésének eladási árra vonatkozó megállapításait megerősítették.
(91)
A kínai gyártó megerősítette kérését a panaszosnak odaítélt közbeszerzési pályázatokra vonatkozó információk közzétételét illetően, továbbá információkat igényelt arra vonatkozóan, hogy milyen mértékben voltak figyelembe véve bizonyos pályázatok. Az ilyen típusú részletes adatok közzététele bizalmasság-védelmi okokból nem tekinthető elfogadhatónak. A kínai fél további megerősítést kért arra vonatkozóan, hogy az uniós fogyasztás kiszámításához az értékesítési szerződések aláírási dátuma számított-e meghatározó tényezőnek. Erre vonatkozóan az intézmények megerősítik, hogy valamennyi érdekelt félre vonatkozóan az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében bemutatott módszer volt alkalmazva. A kínai fél arra vonatkozóan is megerősítést kért, hogy a panaszostól származó adatok mindkét üzemi telephelyére vonatkoznak-e. Erre vonatkozóan, megerősítjük, hogy az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdésének (a) pontjában foglaltak értelmében, a panaszos által benyújtott adatok mindkét üzemi telephelyet fedik.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Adózás előtti haszonkulcs
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(92)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált. A vizsgálati időszak alatt a helyzet különösen rossz volt.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Beruházás
100
164
100
354
105
A beruházások megtérülése
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Pénzforgalom
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(93)
A figyelembe vett időszak alatt alacsony maradt a beruházások volumene. A beruházások túlnyomó részére az uniós gazdasági ágazat meglévő telephelyeinek fenntartása érdekében került sor. A 2007-ben megfigyelt nagyobb mértékű beruházásra az érintett termék teljesítményét javító új szabadalommal összefüggésben került sor. Meg kell jegyezni, hogy ez a gazdasági tevékenység inkább know-how-igényes, mint befektetés-igényes.
(94)
A beruházásoknak az uniós gazdasági ágazat nettó nyeresége és beruházásai nettó könyv szerinti értéke viszonyaként kifejezett megtérülése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, ám mégsem megfelelő mutató a károkozás jelzésére, mivel olyan eszközöket tükröz, amelyek esetében már értékcsökkenést számoltak el.
(95)
A figyelembe vett időszak alatt nagymértékben romlott az uniós gazdasági ágazat pénzforgalmi helyzete.
(96)
Figyelembe véve, hogy a rakományátvilágító berendezések gyártása a panaszos gazdasági tevékenységének csupán kis részét képezte, a tőkenövelési képesség jelen esetben nem tekinthető irányadó mutatónak.
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Foglalkoztatottság
100
110
129
160
167
Dolgozónkénti átlagos munkaerőköltség
100
98
102
106
106
Dolgozónkénti termelékenység
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(97)
A figyelembe vett időszakban megnövekedett a foglalkoztatottság, a dolgozónkénti átlagos munkaerőköltségek és a dolgozónkénti termelékenység. Ennek ellenére, ezek a mutatók jelen esetben nem tekinthetők irányadónak, ugyanis a foglalkoztatás nagyrészt kivitelre gyártott rakományátvilágító berendezésekhez tartozik.
(98)
Az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésének megállapításait megerősítik.
(99)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (64)-(76) preambulumbekezdését, a fenti (85)-(98) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(100)
Megerősítést nyertek az ideiglenes rendeletben megfogalmazott, a jelen sajátos eljárás károkozási mutatóinak különböző fontossági szintjére vonatkozó megállapítások. A legfontosabb károkozási mutatóknak a nyereségesség, a piaci részesedés és az alákínálat tekinthetők, ugyanis ezek tükrözik közvetlenül az Unió gazdaságának megtérülését az uniós piaci gazdasági tevékenységekre vonatkozóan. A fentiekben levont következtetések rávilágítanak arra, hogy bizonyos mutatók miért nem tekinthetők irányadónak.
(101)
A nyereségességre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált és az uniós gyártók piaci részesedése 24 %-kal csökkent. Továbbá, a kínai gyártó 15-20 %-kal alákínálta a panaszost.
(102)
Az érintett termék kínai piaci részesedése az Unió területén 140 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, míg az uniós gazdasági iparág jelentős csökkenést mutatott úgy az értékesítési volument (-24 %), mint a piaci részesedést (20 százalékpont) illetően.
(103)
Amint a kármegállapítási elemzést megelőző általános észrevételek részben is kimutattuk, az adatok eltérő módon kerültek bemutatásra az ideiglenes rendelethez viszonyítva. Világosan levonható a következtetés, hogy akár évesített akár más formában, az adatok tartalma nem változik, csupán a bemutatás módja különbözik. Mindamellett, a fentiekben bemutatott, az okozott kárra vonatkozó adatok (a makroökonómiai mutatókat tekintve) egy második uniós gyártó adatait is tartalmazzák. Ezáltal levonható a következtetés, hogy a fentiekben szereplő módosított adatok megerősítik az ideiglenes kárra vonatkozó megállapításokat, nevezetesen azt, hogy a figyelembe vett időszakban az alaprendelet 3 cikke (5) bekezdésében megfogalmazott kedvezőtlen helyzet alakult ki.
(104)
A fentiekre tekintettel levonható a végső következtetés, hogy az uniós gazdasági iparágat érintő anyagi károkra vonatkozó, az ideiglenes rendeletben megfogalmazott megállapításokat nem befolyásolja a (85) preambulumbekezdésben említett bemutatási mód. Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (77)-(80) preambulumbekezdését, a fenti (100)-(103) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
(105)
Az okozati összefüggésekre vonatkozó megállapításokat illetően csak a kínai gyártó nyújtott be észrevételeket.
(106)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingelt behozatal és egyéb tényezők következményei évesített formában kerültek bemutatásra, a (85) preambulumbekezdésben tárgyalt okokból.
1. A dömpingelt behozatal következményei
(107)
A dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 140 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 32 %-kal csökkent. Ezek az uniós gazdasági ágazat számára negatív változások a 2004 és a vizsgálati időszak között 11 %-kal növekedő (évesített adat) uniós felhasználás visszaesésével egy időben következtek be.
2. Egyéb tényezők hatása
2004
2005
2006
2007
vizsgálati időszak
Az uniós termelés exportértékesítései
100
93
123
245
233
Átlag eladási ár
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Forrás: kitöltött kérdőívek
(108)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene megnövekedett a figyelembe vett időszakban. A kivitel a vizsgálati időszakban megvalósult teljes uniós termelés túlnyomó többségét (85-95 %-át) jelentette a vizsgálati időszak alatt.
(109)
A kínai gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte az USA-ból származó behozatalt és az amerikai vállalatok több rakományátvilágító berendezést értékesítettek az EU területén, mint a KN a vizsgálati időszak alatt, azonban ezt az érvelést nem támasszák alá valós tények és konkrét ellenőrizhető bizonyítékok.
(110)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően, a Bizottság több információt próbált gyűjteni az amerikai behozatalt illetően, azonban végül megerősítette az ideiglenes intézkedésekben megfogalmazott USA-ból származó behozatali volumenre vonatkozó adatokat.
(111)
A kínai gyártó kifogásolta az uniós gazdasági szereplők bizonyos pályázatoktól való távolmaradásának következményeit. Erre vonatkozóan meg kell említenünk, hogy a vizsgálat figyelembe vette azt a tényt, hogy nem az összes érdekelt fél (uniós gazdasági ágazat, a kínai gyártó, egyes rakományátvilágító berendezések más gyártói) nyújtott be ajánlatott minden egyes pályázati eljáráshoz. Nem volt olyan kényszerítő erejű tényező, amely azt sugallta volna, hogy a figyelembe vett időszak alatt egyértelműen megfigyelhető kár abból eredt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem vett részt olyan ajánlattételben, amelyet ne tekintettek volna ésszerű üzleti lehetőségnek. Az ésszerű üzleti lehetőség meghatározó tényező egy pályázati ajánlattételben, amit megerősít az a tény, hogy egy pályázatban való részvétel költségeket von maga után (fordítások, ügynök, esetenként pályázat díj, stb.), ezért bizonyos vállalatok nem pályáznak, ha nem biztosak abban, hogy van esélyük megnyerni.
(112)
A kínai gyártó ragaszkodott azon érveléséhez, hogy az okozatiság meghatározása során részletesen meg kell vizsgálni a nem az érintett termék árához kötődő tényezők káros hatását is, mint például a műszaki tényezőket.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat műszaki szempontból valóban képes lett volna a kínai termék specifikációival megegyező termékjellemzőket biztosítani. Mindamellett, ez azt jelentette volna, hogy az uniós gazdasági szereplők magasabb áron értékesítsék a terméket. Alapjában véve ez a tény tárja fel a kínai gyártó dömpingjének teljes következményeit. A dömping egy része abban áll, hogy a kínai gyártó egyszerűen több funkcióval rendelkező terméket értékesít. Mivel az az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (6) két odaítélési követelmény alkalmazását engedélyezi: a „legalacsonyabb ár” és a „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat”, a szerződést kvázi-automatikusan a dömpingelő kínai gyártó kellett odaítélni. A kínai gyártó ajánlatai nem lettek volna gazdasági szempontból előnyösek, ha nem lettek volna dömpingelve, nevezetesen, ha az árak magasabbak lettek volna, tükrözve a kiegészítő funkciókat.
(114)
Végül meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megállapításai szerint, a panaszos valamennyi műszaki specifikációnak eleget tett azokban a pályázatokban ahol azonos feltételek mellett úgy a kínai gyártó, mint a panaszos ajánlatot tett.
(115)
A kínai gyártó további állítása szerint, volt példa olyan pályázatokra, amelyeket a kínai vállalatnak ítéltek, annak ellenére, hogy magasabb árakat ajánlott, mint a panaszos. Ennélfogva kérvényezte, hogy ezeket az ügyleteket nem kellene kárt okozónak tekinteni.
(116)
Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy a vizsgálat egyetlen olyan pályázati eljárás esetében állapította meg, hogy az egyedüli együttműködő kínai gyártó első látásra annak ellenére nyert el egy pályázatot, hogy magasabb árakat ajánlott a panaszosnál. Mindamellett, a vizsgálat kiderítette, hogy valójában nem így történt, ugyanis a kínai vállalat ajánlata számos kiegészítő funkciót tartalmaz ugyanazon az áron. Ha az összes ilyen kiegészítő funkciót módosították volna, az exportár alacsonyabb lett volna magasabb dömpingkülönbözetet vonva maga után. Nem kerültek benyújtásra további ellenőrizhető információk, amelyek alátámasztották volna azt az érvelést, miszerint volt példa más pályázatokra, amelyekre a kínai vállalat magasabb árakat tartalmazó ajánlatott tett volna, mint a panaszos.
(117)
A kínai gyártó állítása szerint, a második uniós gyártó felfaló jellegű árképzést alkalmazott, anyagi károkat okozva ezáltal az uniós gazdasági ágazatnak, továbbá az említett fél nem tekinthető a kínai behozatal által károsított félnek, ugyanis felfüggesztette aktív együttműködését.
(118)
Elsősorban emlékeztetni kell arra, hogy a második uniós gyártó információkkal szolgált a vizsgálati eljáráshoz és a kármegállapítás a teljes uniós iparágra kiterjed. Továbbá, lényeges megemlíteni, hogy a kínai gyártó felfaló jellegű árképzésre vonatkozó érvelését nem támasztják alá konkrét bizonyítékok, így nem kérdőjelezheti meg az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdésében megfogalmazott vizsgálati megállapításokat.
3. A károk okaival kapcsolatos következtetés
(119)
Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (81)-(95) preambulumbekezdéseit, a fenti (105)-(118) preambulumbekezdésnek megfelelő módosításokkal, megerősítették.
(120)
A fentiek fényében, megerősítést nyert az ideiglenes megállapítás, miszerint a dömpingelt behozatal károsan befolyásolta az Unió gazdaságát.
7. AZ UNIÓ ÉRDEKE
1. A felhasználók érdeke
(121)
Az ideiglenes intézkedések bevezetésének szakaszában észrevételeket benyújtó két felhasználó, továbbra is ragaszkodott eredeti véleményéhez. Az említett felhasználók aggodalmukat fejezték ki a versenyt és a technológiai fejlődést illetően, végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén. Mindamellett, mindkét észrevételt tárgyalja az ideiglenes rendelet, továbbá semmilyen új információ nem került benyújtásra, ami arra utalna, hogy a szabad versenyt, valamint a technológiai fejlődést károsan befolyásolná a végleges dömpingellenes vám kivetése, legalábbis rövid-közepes időn belül nem.
2. Az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítás
(122)
A fent említett két észrevétel nem befolyásolta az ideiglenes következtetéseket. Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96)-(113) preambulumbekezdését megerősítették.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A károk megszüntetésének szintje
(123)
A kínai gyártó benyújtotta észrevételeit az alákínálás kiszámítását illetően. Ahol jogosnak minősültek, a véglegesítési szakaszban megfelelően módosították a számításokat.
(124)
A kínai gyártó benyújtott egy észrevételt a kár mértékét illetően, amely azonos a jelen rendelet (51) preambulumbekezdésében már tárgyalt észrevétellel. Ezt az érvelést a (51) preambulumbekezdésben már említett okok miatt el kell utasítani.
(125)
A kínai gyártó továbbá pontosítást kért az adózás előtti haszonkulcs kiszámítási módszerével kapcsolatban, specifikusan azt az évet illetően, amelyre az említett haszonkulcs vonatkozik. Erre vonatkozóan meg kell említeni, hogy az adózás előtti haszonkulcs megállapítása a 2006-os és 2007-es pénzügyi évek adatai alapján történt.
(126)
A végleges dömpingkülönbözetre és a kár megszüntetéséhez szükséges végleges szintre vonatkozó kalkulációk azt mutatták, hogy ez utóbbi alacsonyabb, mint az előbbi. Észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet e rendelet (123)-(126) preambulumbekezdésével módosított (114)-(117) preambulumbekezdését megerősítették.
2. Végleges intézkedések
(127)
A dömpinggel, az abból származó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban a fentiekben levont következtetéseket tekintetbe véve, továbbá az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően, végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén, a legkisebb vám szabályainak megfelelően. Jelen esetben a vámtételt a megállapított kár mértékének megfelelően kell meghatározni. Ezt 34 %-ra kalkulálták, ami jelentős visszaesést jelent az átmeneti időszak óta, amikor a vámtételt a feltárt dömping szintjén állapították meg.
(128)
A fentiek alapján a KN-ra vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 34 %.
(129)
Az ideiglenes rendelet (120) preambulumbekezdésének megfelelően, a fokozott átláthatóság és az intézkedések eredményességének alapos vizsgálata érdekében helyénvalónak tűnik felkérni a tagállamok megfelelő hatóságait, hogy rendszeres időközönként bizalmasan tájékoztassák a Bizottságot az EU olyan közbeszerzési pályázatairól, amelyek rakományátvilágító berendezések értékesítésével kapcsolatosak.
9. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(130)
A megállapított dömpingkülönbözetek mértékét tekintetbe véve, illetve az Unió iparának okozott kár fényében a Bizottság szükségesnek ítéli az ideiglenes rendeletben kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek a véglegesen kivetett vám mértékéig terjedő végleges beszedését. Mivel a végleges vám alacsonyabb az ideiglenesen kivetett vámnál, a végleges vám összege felett biztosított összegeket felszabadítják.
ELFOGADTA EZT A RENDLETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 9022190010, 9022290010, 9027801710 és 9030100091), neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezésekre, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8705909010) alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművekre.
2. Az 1. bekezdésben leírt termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 34 %.
3. Eltérő rendelkezés hiányában a hatályos vámrendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 és ex 9030 10 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 9022190010, 9022290010, 9027801710 és 9030100091), neutrontechnológiát, legalább 250 keV-os röntgensugarakat, vagy gamma-sugárzást használó rakományátvilágító berendezések, valamint a jelenleg az ex 8705 90 90 KN-kód (TARIC-kód: 8705909010) alá tartozó, és ilyen berendezésekkel ellátott gépjárművek behozatalára az 1242/2009/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében. A véglegesen kivetett dömpingellenes vám mértéke felett biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 14-én.