RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 511/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1247/2009 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt efter en klage indgivet af European Association of Metals (EUROMETAUX) (»klageren«) på vegne en producent, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse typer af tråd af molybdæn.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. april 2008 til 31. marts 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra marts 2005 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 17 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(7)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 18 til 23 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Normal værdi
(8)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendelsen af priserne på eksport fra USA til andre lande (herunder Unionen) som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for Kina. I stedet foreslog den samarbejdsvillige eksporterende producent at anvende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, fordi denne var af den opfattelse, at en normal værdi fastsat på dette grundlag ville give en lavere dumpingmargen for Kina.
(9)
Den samme producent hævdede, at den normale værdi skulle justeres i nedadgående retning for at tage højde for de effektivitetsfordele, denne nyder godt af som vertikalt integreret producent i forhold til klageren eller producenten i referencelandet, som ikke har adgang til miner med det vigtigste råmateriale: molybdænmalm.
(10)
For så vidt angår den første påstand, bemærkes det, at anvendelsen af de priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, er en mulighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som kun tages i brug, når de andre muligheder i samme artikel ikke kan finde anvendelse. Eftersom der i denne procedure var en producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, og det derfor var muligt at anvende en pris fra et tredjeland med markedsøkonomi til andre lande, er der ingen lovlig begrundelse for at anvende den anden mulighed i artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden blev derfor afvist.
(11)
For så vidt angår den anden påstand, bemærkes det, at den samarbejdsvillige producent ikke kunne dokumentere, at producenternes integrationsniveau er en faktor, der påvirker priser og prissammenlignelighed. Påstanden blev derfor afvist.
(12)
Visse parter rejste tvivl om valget af producent i referencelandet, i betragtning af at virksomheden i USA er et datterselskab af klageren. I den forbindelse bemærkes det, at den kendsgerning, at en virksomhed i et foreslået referenceland er en forretningsmæssigt forbundet virksomhed til klageren, ikke udelukker, at de afgivne oplysninger er pålidelige og kan efterprøves.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, som kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 24 til 25 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Eksportpriser
(14)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Sammenligning
(15)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, er på 5 % og udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. Den samarbejdsvillige eksporterende producent anfægtede den måde, denne justering blev anvendt på, og hævdede, at den snarere skulle beregnes som en faktor, der nedbringer eksportprisen.
(16)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(17)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told.
3.5. Dumpingmargener
(18)
På grundlag af ovenstående bekræftes den landsdækkende dumpingmargen i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told på 68,4 %.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(19)
Der mindes om, at af fortrolighedshensyn over for den eneste EU-producent, som samarbejdede fuldt ud, opgives alle nedenstående tal vedrørende følsomme oplysninger i indeks- eller intervalform.
(20)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(21)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(22)
For så vidt angår betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, bemærkes det, at på grundlag af bemærkninger fra en interesseret part blev der fundet en skrivefejl. Skatteåret (»SÅ«) 2005 for EU-producenten dækker perioden fra 1. marts 2005 til 28. februar 2006 og ikke perioden fra 1. marts 2004 til 28. februar 2005, som anført i den betragtning. Derfor var starttidspunktet for skadesvurderingen rent faktisk marts 2005.
4.3. EU-forbruget
(23)
Der mindes om, at EU-forbruget blev fastsat ved at lægge de kendte producenters salg i Unionen sammen med den samlede import fra tredjelande, som den fremgår af Eurostat-tallene. Der mindes også om, at eftersom den KN-kode, som den pågældende vare henhører under, også omfatter andre varer, som ligger uden for denne undersøgelses anvendelsesområde, og i betragtning af at der ikke findes specifikke importstatistikker kun for den pågældende vare, blev Eurostat-tallene justeret i overensstemmelse med den i klagen foreslåede metode. Denne metode bygger på en sammenligning af importværdien fra Kina og EU-producentens salgsværdier.
(24)
I den midlertidige fase svarede de anvendte importdata imidlertid til kalenderårene, hvorimod de kendte producenters salgsmængde byggede på skatteårene. En interesseret part anfægtede denne forskel i, hvilken periode der blev brugt til at fastsætte forbruget, og hævdede, at importen også skulle baseres på skatteårene.
(25)
Denne påstand blev fundet gyldig, og derfor blev Eurostat-tallene justeret, så de svarede til de samme perioder, nemlig skatteår. Derfor blev tallene for EU-forbruget i tabel 1 i forordningen om midlertidig told ændret: de nye tal fremgår af nedenstående tabel 1:
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Tons
403
396
430
396
358
Indeks: 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
EU-forbruget af molybdæntråd faldt alt i alt med 11 % i den betragtede periode. Efterspørgslen faldt lidt, med 2 %, i 2006 og voksede i 2007 med 9 %, hvorefter den dalede i 2008 og i UP i forbindelse med den økonomiske krises negative indvirkning.
4.4. Importen til Den Europæiske Union fra Kina
4.4.1. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(27)
I nedenstående tabel ses den reviderede samlede importmængde, markedsandel og pris på kinesisk molybdæntråd til EU-markedet i den betragtede periode, efter at det i betragtning 25 nævnte argument blev accepteret. Det bemærkes, at denne revision ikke påvirkede importmængderne fra det pågældende land i UP.
Tabel 2
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Tons
42
56
87
100
97
Indeks: 2005 = 100
100
133
207
238
231
Markedsandel
Indeks: 2005 = 100
100
136
194
243
261
Priser i EUR/ton
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indeks
100
117
105
97
96
Kilde: Eurostat og oplysninger fra klagerne
(28)
De reviderede tal i tabel 2 viste, at tendenserne for importmængderne og markedsandelene for det pågældende land i tabellen i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told i det store og hele forblev uændrede. Dumpingimporten fra Kina steg betydeligt fra 42 tons i 2005 til 100 tons i 2008, dvs. importen mere end fordobledes. Importen toppede i 2008, hvorefter den dalede i UP i overensstemmelse med udviklingen i EU-forbruget. Endvidere mere end fordobledes markedsandelen for dumpingimport i den betragtede periode.
(29)
De reviderede tal vedrørende de gennemsnitlige importpriser udviser imidlertid en faldende tendens mellem 2005 og UP. Det konstateredes, at i den betragtede periode faldt de gennemsnitlige priser på import fra Kina med 4 %.
4.4.2. Prisunderbud
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes konklusionerne i betragtning 39 og 40 i forordningen om midlertidig told.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(31)
Der mindes om, at som nævnt i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra marts 2005 til UP's afslutning.
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 41 til 43 i forordningen om midlertidig told.
(33)
Efter forordningen om midlertidig told og den mindre revision af EU-forbruget i tabel 1 er EU-erhvervsgrenens markedsandel blevet revideret som følger, mens salgsmængden og de gennemsnitlige salgspriser er forblevet uændret:
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde på EU-markedet
Indeks
100
99
92
75
68
Markedsandel
Indeks
100
101
86
76
77
Gennemsnitlige salgspriser
Indeks
100
86
96
95
92
(34)
Som nævnt i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til uafhængige kunder på EU-markedet betydeligt, med 32 %, i den betragtede periode. Dette fald var betydeligt større end faldet i forbruget, der som vist i tabel 2 faldt med 11 % i samme periode. Dette medførte et betydeligt fald på 23 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode.
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgspriser, lagre, beskæftigelse og finansielle resultatindikatorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 46 til 57 i forordningen om midlertidig told.
(36)
Det bekræftes endvidere, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. konklusionerne i betragtning 58 til 61 i forordningen om midlertidig told.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(37)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det i den midlertidige fase undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betragtes som væsentligt.
(38)
Der mindes om, at forværringen i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation faldt sammen med den voksende dumpingimport fra Kina. Efter de midlertidige foranstaltninger og revisionen af tallene for importen med oprindelse i Kina, jf. betragtning 25, mere end fordobledes de kinesiske eksportørers importmængde og markedsandel mellem 2005 og UP.
(39)
Som følge af revisionerne faldt priserne på dumpingimporten i den betragtede periode med 4 %. De lå konstant under EU-erhvervsgrenens priser og underbød dem med 30 % til 35 % i UP. Derfor var EU-erhvervsgrenen udsat for et vedvarende pristryk fra de kinesiske eksportører, hvilket medvirkede til, at de forblev konkurrencedygtige på EU-markedet.
(40)
En interesseret part anfægtede, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne part fremførte det argument, at der ikke er nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens finansielle resultater og den voksende dumpingimport. Denne understregede også, at importen fra Kina ganske vist var vokset betydeligt i 2007 i forhold til i tidligere perioder, men at EU-erhvervsgrenen det år bevægede sig fra en tabsgivende situation til en rentabel situation.
(41)
I den forbindelse skal det først bemærkes, at mellem 2005 og UP mere end fordobledes importen, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt betydeligt - med 32 % - med tab af markedsandele på 33 % til følge i samme periode. Samtidig udviste alle andre skadesindikatorer som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, investeringer, rentabilitet og likviditet en betydelig faldende tendens i samme periode. Dernæst viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens dårlige resultater hang sammen med, at den satte priserne ned i et forsøg på at vinde de vigtige kunder tilbage, som den havde mistet til de kinesiske eksportører. For så vidt angår 2007, fortsatte EU-erhvervsgrenen sine forsøg på at vinde sine kunder tilbage ved rationaliseringsbestræbelser for at holde kostpriserne nede og for at være konkurrencedygtig i forhold til lavprisdumpingimporten. Som følge heraf betragtes konklusionerne i betragtning 63 til 66 i forordningen om midlertidig told som værende gyldige, og påstanden måtte derfor afvises.
(42)
Som følge af ovenstående bekræftes det, at den voksende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i UP.
5.2. Andre faktorers virkninger
(43)
Der mindes om, at der også var andre faktorer, som blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen, udviklingen i EU-erhvervsgrenens omkostninger, dens eksportresultater og endelig den mulige indvirkning af import fra andre lande.
(44)
En interesseret part hævdede, at den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes andre faktorer end dumpingimporten, nemlig i) faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise og ændret teknologi og ii) EU-erhvervsgrenens eksportresultater.
(45)
For så vidt angår faldet i forbruget, bemærkes det, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere (-32 %) end faldet i EU-forbruget (-11 %), hvilket førte til et fald i markedsandele på 33 %. Samtidig voksede de kinesiske eksportørers markedsandel betydeligt, den mere end fordobledes. Konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told betragtes derfor som værende gyldig, og påstanden måtte afvises.
(46)
Hvad angår eksportresultaterne, var der ganske rigtigt en faldende tendens i EU-erhvervsgrenens eksportsalg af de årsager, der er angivet i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told (dvs. i tråd med motorkøretøjssektorens negative situation verden over siden 2008). Undersøgelsen viste imidlertid, at eksportsalget ikke var EU-erhvervsgrenens hovedaktivitet, da dette salg aldrig oversteg 17 % af dens EU-salg i den betragtede periode. Ud over betragtning 71 og 72 i forordningen om midlertidig told er det imidlertid vigtigere at bemærke, at dens salgspriser på eksportmarkedet lå over salgspriserne i Unionen. Derfor betragtes den negative virkning af faldet i eksportsalgsmængde som værende meget begrænset. Denne påstand måtte derfor afvises.
(47)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 67 til 80 i forordningen om midlertidig told.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(48)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 83 til 86 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-importørers, -forhandleres og -forbrugeres interesser
(49)
Der mindes om, at selv om en lang række parter blev kontaktet, var importørernes, forhandlernes og forbrugernes samarbejdsniveau i den foreløbige fase af undersøgelsen meget lavt. Der mindes om, at kun en forhandler, i Tyskland, og en bruger, i Italien, havde samarbejdet fuldt ud i den foreløbige fase.
(50)
Den samarbejdsvillige bruger fremførte det argument, at den negative indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på denne virksomheds aktivitet blev undervurderet i den analyse af Unionens interesser, som blev foretaget i den foreløbige fase, og hævdede, at den ville have vanskeligt ved at overvælte omkostningsstigningen på sine kunder.
(51)
Der mindes om, at den pågældende vares andel af denne brugers samlede erhvervsaktivitet udgør mellem 15 % og 25 %. En yderligere analyse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger bekræftede, at indvirkningen på virksomhedens samlede fortjeneste ville blive begrænset. Denne bruger indtager en stærk position i det erhvervssegment, som omfatter den pågældende vare, navnlig for så vidt angår pålidelighed og forsyningssikkerhed over for sine kunder. Dette element tyder på, at denne bruger sandsynligvis kan overvælte i det mindste en del af omkostningsstigningen på sine kunder. Derfor måtte påstanden afvises.
(52)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod to brugere og en importør frem og hævdede, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres aktivitet.
(53)
Ifølge de oplysninger, der er blevet indberettet af en af disse to brugere, udgør det erhvervssegment, som omfatter molybdæntråd, mellem 10 % og 20 % af dennes samlede aktivitet. De indberettede elementer tyder på, at indførelsen af antidumpingtold ganske vist sandsynligvis vil få en negativ indvirkning på den del af aktiviteten, som omfatter molybdæntråd, men at denne bruger stadig vil være rentabel. For så vidt angår den anden bruger, fremkom der ingen oplysninger, der kunne dokumentere dennes påstand.
(54)
For så vidt angår importøren, bemærkes det, at denne kun indgav samlede grundoplysninger, ifølge hvilke det fremgik, at importen af molybdæntråd fra Kina ville tegne sig for mellem 10 % og 20 % af den samlede import fra Kina i UP. Andelen af molybdænvirksomhed i forhold til virksomhedens samlede aktivitet ligger på under 7 %. Ud fra de foreliggende oplysninger kunne det derfor konkluderes, at skønt antidumpingforanstaltningerne ville have en negativ indvirkning på det erhvervssegment, som omfattede molybdæntråd, ville den samlede indvirkning på virksomhedens samlede aktivitet være begrænset.
(55)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93 til 96 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(56)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod en række parter frem og fremførte det argument, at antidumpingforanstaltningerne ville føre til begrænset konkurrence på EU-markedet.
(57)
For så vidt angår denne påstand, bør det gentages, at eftersom antidumpingtolden ville genskabe lige konkurrencevilkår, ville den kinesiske import til EU-markedet sandsynligvis fortsætte, om end til ikke-skadevoldende priser. Endvidere mindes der om, at der findes alternative forsyningskilder. Der blev ikke fremsendt dokumenterede beviser, der kunne afkræfte denne konklusion, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 97 til 99 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(58)
På baggrund af ovenstående bekræftes det, at der i det foreliggende tilfælde ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold på importen af molybdæntråd med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(59)
Da der ikke er fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 101 til 104 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Endelige foranstaltninger
(60)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, som er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen, dvs. på 64,3 %.
(61)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
7.3. Tilsagn
(62)
Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent gav udtryk for, at han var villig til at afgive et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(63)
Denne virksomhed blev imidlertid hverken indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og i sådanne tilfælde er det Kommissionens almindelige praksis ikke at godtage tilsagn, eftersom der ikke kan fastlægges nogen individuel toldmargen. På det grundlag blev pristilsagn ikke overvejet yderligere.
7.4. Endelig opkrævning af midlertidig told
(64)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 64,3 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1247/2009 om import af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010), opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
A TANÁCS 511/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság az 1247/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes molibdénhuzalok behozatalára.
(2)
A panaszt a European Association of Metals (EUROMETAUX) (a továbbiakban: a panaszos) nyújtotta be egy olyan gyártó nevében, amelynek termelése egyes molibdénhuzalok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően a dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1-jétől2009. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 márciusától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.
(5)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes molibdénhuzalok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(6)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)-(17) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás
(7)
A piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(23) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2. Rendes érték
(8)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az együttműködő exportáló gyártó vitatta, hogy az Amerikai Egyesült Államokból más országokba (beleértve az Uniót is) irányuló kivitel árai felhasználhatók lennének a kínai rendes érték meghatározásának alapjául. Ehelyett azt javasolta, hogy az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazzák, mert véleménye szerint az ennek alapján meghatározott rendes érték alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezne Kína számára.
(9)
Ugyanez a gyártó azt állította, hogy a rendes értéket ki kellene igazítani lefelé a vertikálisan integrált gyártóként általa élvezett hatékonysági előnyök figyelembevétele érdekében, míg a panaszos vagy az analóg ország gyártója számára nem állnak rendelkezésre a legfontosabb nyersanyag, a molibdénérc bányászatára szolgáló lehetőségek.
(10)
Az első állítás esetében figyelembe kell venni, hogy az Unióban fizetett vagy fizetendő árak alkalmazása az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló lehetőség, amelyet csak akkor kell igénybe venni, ha az ugyanazon cikkben előírt más opciók nem alkalmazhatók. Mivel ebben az eljárásban együttműködést tanúsított egy harmadik ország gyártója, lehetővé vált a piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország más országokban felszámított exportárainak felhasználására vonatkozó opció alkalmazása, ezért jogilag nem indokolt a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontjában foglalt fennmaradó opció alkalmazása. Az állítást ezért elutasították.
(11)
A második állítást illetően meg kell jegyezni, hogy az együttműködő gyártó nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a gyártók integráltságának szintje valóban olyan tényező, amely befolyásolná az árakat és azok összehasonlíthatóságát. Az állítást ezért elutasították.
(12)
Egyes felek vitatták az analóg országbeli gyártó kiválasztását, mivel ez az egyesült államokbeli vállalat a panaszos leányvállalata. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a javasolt analóg országbeli vállalat a panaszossal kapcsolatban áll, nincs hatással a kapott információk megbízhatóságára és ellenőrizhetőségére.
(13)
A rendes értékre vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(25) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.3. Exportár
(14)
Az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.4. Összehasonlítás
(15)
Meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében említett közvetett adózási kiigazítás 5 %, és a belföldi eladásokra fizetendő héa és az exportértékesítések után fizetendő héa közötti különbséget jelenti, megfelelően figyelembe véve az exportértékesítések utáni héa-visszatérítést. Az együttműködő exportáló gyártó vitatta a kiigazítás alkalmazásának módját, azt állítva, hogy azt az exportárat csökkentő tényezőként kellene számításba venni.
(16)
Ezen állítás vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseken alapult, amely előírja az importköltségek és közvetett adók tekintetében (amely kategóriába a héa is tartozik) a rendes érték kiigazítását. Ezen az alapon az állítást elutasították.
(17)
Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.5. Dömpingkülönbözetek
(18)
A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (28)-(29) preambulumbekezdésében szereplő, 68,4 % mértékű országos dömpingkülönbözet megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. Uniós termelés
(19)
Emlékeztetni kell arra, hogy az egyetlen teljes mértékben együttműködő uniós gyártó bizalmas üzleti adatainak védelme érdekében az alábbiakban megadott, bizalmas információkhoz kapcsolódó adatok indexált formában vagy tartományok szerint vannak feltüntetve.
(20)
Az uniós termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(31) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása
(21)
Az uniós gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(22)
Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdése vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy az egyik érdekelt fél által kapott észrevételek alapján elírásból eredő hibát tártak fel. A 2005-ös pénzügyi év az uniós gyártók vonatkozásában a 2005. március 1. és 2006. február 28. közötti időszakra, nem pedig a 2004. március 1. és 2005. február 28. közötti időszakra vonatkozik. Ezért a kár felmérésének tényleges kiindulópontja 2005 márciusa volt.
4.3. Uniós felhasználás
(23)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós felhasználást úgy határozták meg, hogy az ismert unióbeli gyártók értékesítési volumenéhez hozzáadták a harmadik országokból származó behozatalokat (az Eurostat adatainak felhasználásával). Azt is fel kell idézni, hogy mivel az érintett terméket bejelentő KN-kód alá olyan termékeket is besorolnak, amelyekre e vizsgálat nem terjed ki, és mivel nem állnak rendelkezésre a kizárólag az érintett termékre vonatkozó behozatali statisztikák, az Eurostat adatait a panaszban javasolt módszernek megfelelően kiigazították. Ez a módszer a Kínából származó termék importértékeinek az uniós gyártók eladási értékeivel való összehasonlításán alapszik.
(24)
Az ideiglenes szakaszban azonban a felhasznált behozatali adatok a naptári éveken, míg az ismert gyártók értékesítési volumene a pénzügyi éveken alapult. Az egyik érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy ellentmondás van a felhasználás meghatározásához használt időszak tekintetében, és azt kérte, hogy a behozatalt is a pénzügyi évek alapján vegyék figyelembe.
(25)
Ezt a kérelmet megalapozottnak találták, és így az Eurostat-adatokat kiigazították, hogy ugyanazokra az időszakokra (pénzügyi évek) vonatkozzanak. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet 1. táblázatában szereplő, az uniós felhasználásra vonatkozó számadatokat módosították; az új adatokat az 1. táblázat tartalmazza.
1. táblázat
Uniós felhasználás
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Összességében a molibdénhuzalok uniós felhasználása 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A kereslet kismértékben, 2 %-kal nőtt 2006-ban, majd 2007-ben 9 %-kal emelkedett, ezt követően pedig 2008-ban és a vizsgálati időszakban a gazdasági válság kedvezőtlen hatásával összefüggésben visszaesett.
4.4. A Kínából az Európai Unióba irányuló behozatal
4.4.1. A Kínából származó behozatal volumene és piaci részesedése
(27)
A (25) preambulumbekezdésben szereplő érvelés elfogadását követően az alábbi táblázat bemutatja a Kínából az uniós piacra irányuló molibdénhuzalok teljes importvolumenének, piaci részesedésének és árainak felülvizsgált adatait a figyelembe vett időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy az adatok felülvizsgálata nem befolyásolta az érintett országból származó import volumenét a vizsgálati időszak alatt.
2. táblázat
A Kínából származó összes behozatal
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Piaci részesedés
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ár (EUR/tonna)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok
(28)
A 2. táblázat felülvizsgált számadatai azt mutatták, hogy az érintett országból származó behozatal volumenének és piaci részesedésének az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésének táblázatában bemutatott általános tendenciái összességében nem változtak. A Kínából érkező dömpingelt behozatal a 2005. évi 42 tonnáról 2008-ra 100 tonnára, vagyis több mint kétszeresére nőtt. A 2008. évi csúcsot követően a behozatal a vizsgálati időszakban az uniós felhasználás alakulásával összhangban csökkent. Emellett a dömpingelt behozatal piaci részesedése több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszak alatt.
(29)
Az átlagos importárra vonatkozó felülvizsgált adatok azonban 2005 és a vizsgálati időszak között csökkenő tendenciát mutatnak. Megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagos importárai 4 %-kal csökkentek.
4.4.2. Áralákínálás
(30)
Az áralákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) és (40) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(31)
Az alaprendelet (41) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata az uniós gazdasági ágazat 2005 márciusa és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének felmérése tekintetében magában foglalta valamennyi gazdasági mutató értékelését.
(32)
A termelésre, a termelési kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)-(43) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
(33)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően és az uniós felhasználás tekintetében az 1. táblázatban eszközölt kisebb módosítást követően az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó adatok a következőképpen módosultak (az értékesítési volumen és az átlagos eladási ár változatlan maradt):
3. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon
Index
100
99
92
75
68
Piaci részesedés
Index
100
101
86
76
77
Átlagos eladási ár
Index
100
86
96
95
92
(34)
Az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacokon független vevők esetében megvalósuló értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ez a csökkenés jelentősen meghaladta a felhasználásban bekövetkezett visszaesést, amely a 2. táblázat adatai szerint ugyanebben az időszakban 11 %-kal csökkent. Ennek hatására ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 23 %-kal csökkent.
(35)
A uniós gazdasági ágazat eladási áraira, készleteire és foglalkoztatásának alakulására, valamint pénzügyi teljesítményének mutatóira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46)-(57) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
(36)
Az ideiglenes rendelet (58)-(61) preambulumbekezdésében foglalt következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, szintén megerősítést nyer.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. A dömpingelt import hatása
(37)
Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően az ideiglenes szakaszban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető.
(38)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedésével. Az ideiglenes intézkedések elrendelését és a Kínából származó érintett termék behozatalának adataira vonatkozó, a (25) preambulumbekezdésben említett módosításokat követően a kínai exportőrök importvolumene és piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint duplájára nőtt.
(39)
A dömpingelt behozatal importárai a felülvizsgálat eredményeképpen a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkentek, és stabilan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, a vizsgálati időszak alatt 30-35 %-kal kínálva alá azoknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatot - hogy versenyképes maradhasson az uniós piacon - a kínai exportőrök folyamatosan árleszorító nyomás alatt tartották.
(40)
Az egyik érdekelt fél vitatta a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. Állítása szerint az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye és a dömpingelt import ugrásszerűen megnövekedett volumene között nincs összefüggés. Hangsúlyozta, hogy míg a Kínából származó behozatal 2007-ben jelentősen nőtt az előző időszakokhoz képest, az uniós gazdasági ágazat helyzete ugyanabban az évben veszteségesről nyereségessé vált.
(41)
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között - amikor a behozatal volumene több mint kétszeresére nőtt - az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 32 %-kal csökkent, ami ahhoz vezetett, hogy az ágazat ugyanebben az időszakban 33 %-ot veszített piaci részesedéséből. Ugyanakkor az összes többi kármutató (termelés, kapacitáskihasználás, beruházások, nyereségesség és pénzforgalom) is jelentős mértékben romlott az említett időszakban. Másodsorban a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítménye összefüggött azzal, hogy a kínai exportőrökkel szemben elveszített fontos vevők visszaszerzése reményében az ágazat csökkentette árait. 2007-ben az uniós gazdasági ágazat továbbra is arra törekedett, hogy visszaszerezze vevőit, és ennek érdekében erőfeszítéseket tett a racionalizálásra, hogy alacsonyan tartsa az árakat, és versenyképes legyen az olcsó, dömpingelt behozatallal szemben. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (63)-(66) preambulumbekezdésében szereplő következtetések helytállók, így ezt az állítást el kellett utasítani.
(42)
Mindezek alapján megerősíthető, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése jelentősen kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére a vizsgálati időszak során.
5.2. Más tényezők hatása
(43)
Emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggések elemzésekor más tényezőket is megvizsgáltak: a kereslet alakulását, az uniós gazdasági ágazat költségeinek alakulását, az ágazat exportteljesítményét, végezetül pedig a más országokból származó behozatal lehetséges hatását.
(44)
Egy érdekelt fél az állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt más tényezők, nem pedig a dömpingelt behozatalok okozták, mégpedig i. a kereslet csökkenése a gazdasági válság és a technológiai változások következtében, ii. az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye.
(45)
A felhasználás visszaesése tekintetében meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene lényegesen nagyobb mértékben csökkent (- 32 %), mint az uniós felhasználás (- 11 %), ami a piaci részesedés 33 %-os csökkenéséhez vezetett. A kínai exportőrök piaci részesedése ugyanakkor jelentősen, több mint duplájára nőtt. Ezért megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében szereplő következtetés helytálló, így ezt az állítást el kellett utasítani.
(46)
Az exportteljesítményt illetően az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései valóban csökkenő tendenciát mutattak (összhangban a gépjárműágazatban 2008 óta világszerte tapasztalható kedvezőtlen helyzettel). A vizsgálat azonban feltárta, hogy az exportértékesítések nem képezik az uniós gazdasági ágazat legfontosabb üzleti tevékenységét, mivel ezek az értékesítések a figyelembe vett időszakban sosem haladták meg az uniós értékesítések 17 %-át. Emellett az ideiglenes rendelet (71) és (72) preambulumbekezdését kiegészítve meg kell jegyezni, hogy az ágazat eladási árai felette maradtak az Unión belüli eladási árainak. Ezért az exportértékesítések volumenének csökkenése által okozott bármilyen kedvezőtlen hatás igen korlátozottnak tekinthető. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(47)
Tekintettel a fentiekre, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67)-(80) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. UNIÓS ÉRDEK
6.1. Az uniós ágazat érdeke
(48)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)-(86) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.
6.2. A független uniós importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke
(49)
Emlékeztetni kell arra, hogy annak ellenére, hogy számos féllel vették fel a kapcsolatot, a vizsgálat ideiglenes szakaszában az importőrök, kereskedők és felhasználók által tanúsított együttműködés alacsony szintű volt. Mindössze egyetlen, Németországban székhellyel rendelkező kereskedő és egy olaszországi székhelyű felhasználó tanúsított teljes körű együttműködést az ideiglenes szakaszban.
(50)
Az együttműködő felhasználó szerint az ideiglenes szakaszban az uniós érdekre vonatkozó elemzés alábecsülte az üzleti tevékenységét a dömpingellenes intézkedések révén érő negatív hatásokat, és azt állította, hogy nehezen tudná a költségeket vevőire áthárítani.
(51)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termékkel kapcsolatos üzleti tevékenységek az említett felhasználó teljes üzleti tevékenységének 15-25 %-át teszik ki. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követő további elemzés megerősítette, hogy a vállalat teljes nyereségére csak korlátozott hatást gyakorolna az intézkedés. Az említett felhasználó szilárd pozíciókkal rendelkezik az érintett terméket magában foglaló üzleti szegmensben, különösen vevői irányában tanúsított megbízhatóság és a biztonságos ellátás tekintetében. Ez a tény azt jelzi, hogy a felhasználó valószínűleg át tudná hárítani a költségnövekedés legalább egy részét a vevői számára. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.
(52)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően két felhasználó és egy importőr jelentkezett, azt állítva, hogy tevékenységüket negatívan fogja befolyásolni a dömpingellenes vám elrendelése.
(53)
A két szóban forgó felhasználó egyike által benyújtott adatok szerint a molibdénhuzalokat is magában foglaló üzleti szegmens teljes tevékenységének 10-20 %-át teszi ki. A benyújtott adatok alapján vannak arra utaló jelek, hogy jóllehet a dömpingellenes vámok kivetése valószínűleg negatív hatást gyakorol majd a molibdénhuzalokat magában foglaló résztevékenységre, a felhasználó továbbra is nyereséges marad. A másik felhasználó nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek alátámasztanák állítását.
(54)
Az importőr tekintetében meg kell jegyezni, hogy csak általános alapadatokat szolgáltatott, melyek szerint a molibdénhuzalok Kínából származó behozatala a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó összes behozatal 10-20 %-át tette ki. A molibdénhuzalok szegmense a vállalat teljes tevékenységének kevesebb mint 7 %-át teszi ki. A rendelkezésre álló információk alapján ezért levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése ugyan negatív hatást gyakorolna a molibdénhuzalokat magában foglaló üzleti szegmensre, a vállalat teljes üzleti tevékenységére kifejtett hatás korlátozott lenne.
(55)
A fentiek figyelembevételével és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(96) preambulumbekezdésének megállapításai és következtetései megerősítést nyernek.
6.3. Verseny- és kereskedelemtorzító hatások
(56)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően több olyan fél jelentkezett, aki azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések korlátoznák a versenyt az uniós piacon.
(57)
Ezen állítás tekintetében meg kell ismételni, hogy mivel a dömpingellenes vámok visszaállítanák az egyenlő feltételeket, a kínai behozatal valószínűleg továbbra is jelen lenne az uniós piacon, árai viszont nem okoznának kárt. Emellett fel kell idézni, hogy léteznek alternatív beszerzési források. Nem merült fel olyan megfelelően alátámasztott bizonyíték, mely érvénytelenítette volna ezt a következtetést, így az ideiglenes rendelet (97)-(99) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
6.4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(58)
A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely ebben az esetben a Kínából származó molibdénhuzalok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok elrendelése ellen szólna.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(59)
A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(104) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
7.2. Végleges intézkedések
(60)
Tekintettel a fentiekre és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően a végleges dömpingellenes vámot olyan szinten kell kivetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül elégséges a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén, vagyis 64,3 %-on kell meghatározni.
(61)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették, és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat.
7.3. Kötelezettségvállalások
(62)
A kínai együttműködő exportáló gyártó kifejezte, hogy kész az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően árra vonatkozó kötelezettségvállalást felajánlani.
(63)
A vállalat azonban nem részesült sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban, és a Bizottság gyakorlata szerint ilyen esetben nem fogadható el kötelezettségvállalás, mivel nem lehetett egyedi dömpingkülönbözetet megállapítani. Ennek alapján a továbbiakban nem vették figyelembe az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.
7.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(64)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex81029600 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 8102960010), legalább 99,95 % tömegszázalékban molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzalok behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 64,3 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1247/2009/EK bizottsági rendelettel biztosított ideiglenes dömpingellenes vámokat véglegesen be kell szedni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex81029600 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 8102960010), legalább 99,95 % tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzalok behozatala után.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 14-én.