KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 402/2012
af 10. maj 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 12. august 2011 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l - »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af aluminiumsradiatorer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra juli 2010 til juni 2011.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. Kun en gruppe af virksomheder, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. (»Sira-gruppen«), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd.
(7)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 24, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire EU-producenter på grundlag af den største produktions- og salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 27 indsendte kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. To af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Som anført i betragtning 28 indsendte 18 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de to eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle virksomheder, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen, nemlig de eksporterende producenter i Kina, de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen og til den europæiske forbrugerorganisation BEUC og anmodede dem om at sende brugerspørgeskemaet til organisationens medlemsvirksomheder.
(11)
Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(12)
Desuden fremsatte en gruppe af eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, en anmodning om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuldt at foretage en gennemgang af disse anmodninger. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt denne gruppe af virksomheder skal indrømmes individuel behandling.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polen
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italien
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italien
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italien.
EU-importører
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polen.
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (»Zhejiang Flyhigh«), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner heraf (»den undersøgte vare«). Den pågældende vare tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90.
(16)
Varedefinitionen blev anfægtet af Sira-gruppen på grundlag af påståede forskelle mellem de to produktionsprocesser, som anvendes til fremstilling af radiatorer. Sira-gruppen består af to kinesiske eksporterende producenter, hvoraf den ene anvendte sprøjtestøbningsteknikken, hvorimod den anden virksomhed anvendte ekstruderingsmetoden. Sira-gruppen påstod, at ekstruderingsmetoden bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare på grund af påståede forskelle i de fysiske og tekniske egenskaber, råmaterialer, produktionsomkostninger og salgspriser, og idet der ikke anvendes den samme ekstruderingsteknik i Unionen og Kina.
(17)
En anden kinesisk part, det kinesiske handelskammer for import og eksport af maskiner og elektroniske produkter (CCCME), anmodede om en uddybning af dette spørgsmål som følge af forskelle i omkostninger og priser på radiatorer produceret ved hjælp af de to produktionsmetoder.
(18)
Selvom der er mindre forskelle, er det i den forbindelse klart, at radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. Radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder kan i høj grad erstatte hinanden. De grundlæggende egenskaber er først og fremmest lethed, ringe termisk træghed og høj varmeføring. Forskelle i omkostninger og priser og det forhold, at ekstruderingsteknikken kan omfatte brug af en lidt anderledes type aluminiumlegering, ændrer ikke disse grundlæggende egenskaber. Hvad angår prissammenligninger, er der taget højde for eventuelle forskelle i strukturen af det system, der anvendes til sammenligning af varetyper i denne undersøgelse (»varekontrolnummer-systemet«), hvilket betyder, at der kun foretages sammenligninger mellem varer med samme varekontrolnumre.
(19)
Desuden bør aluminiumsradiatorer betragtes som en enkelt vare uanset deres produktionsproces, idet de sælges gennem de samme salgskanaler, og idet slutbrugernes og forbrugerne opfatter radiatorerne som varer produceret af aluminium (med de velkendte egenskaber, som er beskrevet ovenfor), og ikke betragter dem forskelligt på grundlag af produktionsmetoden. På denne baggrund afvises påstanden.
(20)
CCCME anfægtede også det forhold, at stålpladeradiatorer og støbejernsradiatorer ikke er omfattet af varedækningen. Selvom disse varer har de samme anvendelsesformål, har de dog forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, idet det grundlæggende råmateriale (aluminiumlegering) erstattes af jern eller stål, som har anderledes fysiske og tekniske egenskaber, hvad angår vægt, termisk træghed og varmeføring. Påstanden afvises derfor.
(21)
CCCME fremsatte desuden bemærkninger til referencerne i klagen vedrørende salg »som led i udbudsprocedurer«. Disse bemærkninger viste, at CCCME antog, at der var tale om offentlige kontrakter. De udbudsprocedurer, der var omtalt i klagen, vedrørte dog normal praksis i erhvervslivet, hvor en køber af radiatorer i Unionen anmoder potentielle leverandører om at opgive deres priser, inden køberen afgiver sin ordre. De importerede varer fra Kina, der blev anvendt til beregningerne, indgik ikke i offentlige udbudsprocedurer.
(22)
CCCME fremsætter desuden bemærkninger til referencer i klagen vedrørende »designradiatorer«, idet det blev antaget, af disse radiatorer er udelukket fra varedækningen. Også disse bemærkninger var baseret på en misforståelse, idet varedækningen ikke udelukker sådanne radiatorer. Disse påstande blev derfor afvist.
2. Samme vare
(23)
Det fremgik af undersøgelsen, at aluminiumsradiatorer, der fremstilles og eksporteres fra Kina, og aluminiumsradiatorer, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(24)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(25)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire virksomheder ud af 8 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning, udvalgt ud fra deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. De tegnede sig for 66 % af den samlede anslåede produktion i Unionen i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. En interesseret part anmodede om, at der i stikprøven også blev taget hensyn til produktionsmængde. Det blev bestemt at ændre stikprøven i overensstemmelse hermed. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, der bestod af fire virksomheder.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(26)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(27)
Kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Da to af disse importører ikke angav import eller køb af den pågældende vare, var det ikke længere nødvendigt at udtage en stikprøve.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(28)
I alt 18 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 5 millioner elementer (3), dvs. næsten 50 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, salg og eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. De to eksporterende producenter, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd., tegnede sig for ca. 62 % af salgsmængden fra de 18 eksporterende producenter, som indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
(29)
En gruppe af eksporterende producenter (Sira-gruppen) anfægtede deres udelukkelse fra stikprøven, idet gruppen fremstiller en bestemt type radiatorer (ved hjælp af ekstruderingsmetoden), og idet gruppens deltagelse i stikprøven derfor ville gøre stikprøven mere repræsentativ. Tilføjelsen af endnu en gruppe var dog ikke nødvendig, idet den oprindeligt udtagne stikprøve alligevel repræsenterede over 60 % af den eksportmængde, der var blev angivet af de samarbejdsvillige virksomheder. Stikprøven behøvede desuden ikke at omfatte samtlige typer af den pågældende vare. Anmodningen om medtagelse af Sira-gruppen blev derfor afvist, og den oprindelige stikprøve blev bekræftet.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(30)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(31)
De to eksporterende producenter i stikprøven anmodede dog kun om individuel behandling. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling blev derfor ikke undersøgt.
1.2. Individuel behandling
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(33)
Begge eksporterende producenter i stikprøven anmodede om individuel behandling. Begge anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at virksomhederne i stikprøven opfyldte samtlige betingelser i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Begge eksporterende producenter i stikprøven blev derfor indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Rusland som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til forslaget om at anvende Rusland som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet udover dem, der fremgik af klagen, i forbindelse med undersøgelsen.
(38)
Der blev ikke udvist samarbejdsvilje i Rusland, selv om de kendte russiske producenter blev kontaktet gentagne gange i løbet af undersøgelsen og fik tilsendt spørgeskemaer for producenter i referencelandet.
(39)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande.
(40)
Der blev derfor sendt henvendelser og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (dvs. Tyrkiet, Iran, Kroatien, Indien, Sydafrika og Schweiz). Til trods for en opfølgning på disse henvendelser blev der dog ikke udvist samarbejdsvilje.
(41)
Som det fremgår af betragtning 38-40 blev der i undersøgelsen ikke fundet andre tredjelande, der kunne anvendes som referenceland i denne undersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det derfor midlertidigt konkluderet, at det ikke var muligt at fastsætte en normal værdi for producenterne i stikprøven på grundlag af hjemmemarkedspriser eller en beregnet normal værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, eller prisen fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, og det var derfor nødvendigt at fastsætte den normale værdi på ethvert andet rimeligt grundlag, i dette tilfælde de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare. Dette blev fundet hensigtsmæssigt som følge af den manglende samarbejdsvilje, jf. ovenfor, og på grund af EU-markedets størrelse, tilstedeværelsen af import og den stærke interne konkurrence på EU-markedet for denne vare.
3. Normal værdi
(42)
Da de to virksomheder i stikprøven ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle eksporterende kinesiske producent fastsat, jf. betragtning 41, på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, jf. betragtning 13.
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet var repræsentativt. Det konstateredes, at EU-producenternes hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(44)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg på EU-markedet til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne på EU-markedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på EU-markedet blev derfor fastlagt for UP. Ovennævnte analyse viste, at salg på EU-markedet af visse varetyper var rentabelt, idet nettosalgsprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(45)
Den normale værdi for hver varetype blev baseret på den faktisk salgspris (ab fabrik) for det rentable salg og på en beregnet normal værdi for ikke-rentabelt salg.
(46)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostninger og fortjenesten til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste på 4,43 % blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af EU-producenternes faktiske tal for produktion og salg i normal handel af samme vare.
4. Eksportpriser
(47)
Da de eksporterende producenter i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
5. Sammenligning
(48)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt, forsikring, emballering og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(49)
For så vidt angår en af de eksporterende producenter, stod det klart, at virksomheden ikke har klassificeret den pågældende vare korrekt ved brug af det system, som er påkrævet i spørgeskemaet. En af specifikationerne for den pågældende vare vedrørte radiatorernes varmeeffekt. Virksomheden er imidlertid ikke i besiddelse af beviser for den varmeeffekt, der blev angivet for de eksporterede modeller. Den varmeeffekt, der faktisk blev angivet, var ikke korrekt og svarede ikke til andre specifikationer som f.eks. vægt og dimensioner. Derfor anvendtes kun de resterende specifikationer til sammenligningen.
(50)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne svarede mange af varenumrene fra den ene eksporterende producent i stikprøven overens med systemet. For den anden eksporterende producent i stikprøven blev der dog anvendt en lignende teknik, da der ikke kunne identificeres direkte overensstemmelser. I de tilfælde hvor den lignende teknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(52)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse to dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(53)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 50 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de samarbejdsvillige eksportørers transaktioner til en bestemt kunde, hvor dumpingen var størst.
(54)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
Zhejiang Flyhigh
Indiv. beh.
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Indiv. beh.
70,8 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
E. SKADE
1. Den samlede EU-produktion
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(56)
Aluminiumsradiatorer fremstiltes af otte producenter i UP. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP.
(57)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 60 millioner elementer i UP. Da de EU-producenter, der støttede klagen, tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør de EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(58)
Eurostats importstatistik kunne ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer også omfatter andre aluminiumsvarer som f.eks. elektriske radiatorer.
(59)
EU-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af data i klagen vedrørende især EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importen fra de eksporterende producenter i Kina. Disse data blev krydstjekket med de indkomne spørgeskemabesvarelser og de data, der blev indhentet og kontrolleret hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos de eksporterende producenter i Kina.
(60)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget (elementer)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009 = 100)
114
100
96
109
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(61)
Det samlede forbrug på EU-markedet faldt med 3,8 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 12 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise, hvorefter forbruget faldt med yderligere 3,7 %. Forbruget steg dog igen fra 2010 til UP, hvor det steg med 13,5 %, men det nåede ikke det oprindelige niveau fra 2008. Det fremgår af ovenstående tabel, at forbruget steg med 9 % i perioden fra 2009 til UP.
3. Import fra det pågældende land
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (elementer)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009 = 100)
86
100
114
152
Markedsandel
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009 = 100)
75
100
119
139
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(63)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 77 % i den betragtede periode. Stigningen var konstant og var på sit højeste mellem 2010 og UP (+ 33 %). De kinesiske eksporterende producenters markedsandel udviste ligeledes en konstant stigende tendens i den betragtede periode, hvor den gik fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Denne tendens skal ses i lyset af det generelle fald i forbruget på 3,8 % i den samme periode.
3.1. Importpriser og prisunderbud
Tabel 4
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/element)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009 = 100)
125
100
125
123
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(64)
Ovenstående tabel viser, at den gennemsnitlige pris på importen fra Kina faldt en anelse i den betragtede periode. I første omgang faldt den gennemsnitlige importpris mellem 2008 og 2009 markant, dvs. med 20 %, og steg derefter med 25 % mellem 2009 og 2010. Endelig faldt den igen imod slutningen af den betragtede periode.
(65)
Undersøgelsen viste desuden at prisen for import fra Kina konstant lå under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode. Prisfaldet i 2009 faldt sammen med en markant stigning i den kinesiske markedsandel fra 13 % til 17,3 % af EU-markedet, og det konstante prisunderbud forklarer den konstante stigning i de kinesiske eksporterende producenters markedsandel, særlig i perioden mellem 2009 og UP.
(66)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 6,1 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(68)
Der blev, jf. betragtning 24 og 25, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Det skal bemærkes, at en af de EU-producenter, der indgår i stikprøven, først begyndte at producere aluminiumsradiatorer i 2009. Med henblik på at udarbejde en sammenhængende analyse af tendenserne for den betragtede periode blev det skønnet hensigtsmæssigt at anvende 2009 som benchmarkår for skadesanalysen, nemlig indeks 100. For at opstille et fuldstændigt billede blev der endvidere beregnet et indeks for 2008 på grundlag af de foreliggende data.
(69)
De data, der blev indsendt og kontrolleret hos de fire EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroindikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de tre producenter i 2008 sammenholdt med data for de samme tre producenter i 2009 (indeks 100).
(70)
Oplysningerne vedrørende de otte EU-producenter af aluminiumsradiatorer blev anvendt til at opstille makroindikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de syv producenter i 2008 sammenholdt med de foreliggende data for de samme syv producenter i 2009 (indeks 100).
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der fremgår af nævnte artikel.
4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (elementer)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009 = 100)
116
100
108
115
Produktionskapacitet (elementer)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitetsudnyttelse
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009 = 100)
119
100
106
101
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(72)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(73)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den steg i 2010 og i UP. Produktionen var forholdsvis stabil mellem 2009 og UP til trods for et fald i forbruget på 9 %. Produktionsniveauet er desuden afhængigt af EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet, som var høj i hele den betragtede periode.
(74)
Til trods for det begrænsede fald i forbruget faldt kapacitetsudnyttelsen fra 70 % i 2008 til 60 % i UP. Den var forholdsvis stabil i perioden mellem 2009 og UP.
4.3. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (elementer)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009 = 100)
119
100
93
100
Markedsandel
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009 = 100)
105
100
96
92
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(75)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 16 % i den betragtede periode, og dens markedsandel fulgte et konstant fald fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og erhvervsgrenen mistede således mere end 4 procentpoint af markedsandelen. I 2010 faldt salgsmængden med yderligere 7 %, og markedsandelen faldt fra 82,7 % til 79,5 %. I UP steg forbruget (+ 13,5 %), men EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt yderligere til 76 %. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
4.4. Vækst
(76)
I den betragtede periode faldt forbruget i Unionen en anelse, nemlig med 3,8 %, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel faldt markant med hhv. 15,9 % og 12,6 % i den samme periode. Samtidig steg importen fra Kina med 76,9 % i den betragtede periode. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 11 procentpoint i samme periode.
4.5. Beskæftigelse
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2009 = 100)
114
100
105
112
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(77)
Antallet af ansatte steg en anelse i den betragtede periode, men dette førte til gengæld til et fald i produktiviteten. Det skal dog bemærkes, at den stigende tendens for beskæftigelsen kun skyldes, at en af virksomhederne i stikprøven, nemlig den mindste i stikprøven, startede sin produktion i 2009. Tendensen for beskæftigelsen ville da ellers have været negativ.
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt hen imod UP uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. Fra 2009 og frem til UP faldt produktionen med 12 %.
4.6. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. element)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009 = 100)
113
100
103
106
Enhedsomkostninger EUR/element
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009 = 100)
113
100
109
114
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(79)
Tendensen for de gennemsnitlige salgspriser viser et markant fald på 6 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og en genrejsning på markedet steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 6 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(80)
De relative omkostninger til at producere og sælge samme vare faldt ligeledes en anelse i den betragtede periode, men det var langt fra nok til, at EU-erhvervsgrenen kunne være rentabel i 2010 og UP. Selv om faldet i omkostningerne på 11,5 % i 2009 svarede til et fald i salgspriserne på 11,5 %, oplevede EU-erhvervsgrenen i 2010 og UP en markant stigning i omkostningerne og kunne kun øge sine priser en anelse for at dække de ekstra omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i rentabilitet og markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for de importerede varer fra Kina.
4.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009 = 100)
99
100
32
2
Likviditet
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009 = 100)
112
100
51
3
Investeringer (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009 = 100)
165
100
78
58
Investeringsafkast
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009 = 100)
73
100
43
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode og i perioden fra 2009 til UP faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet drastisk og lå kun på nulpunktsniveau.
(82)
Tendensen for likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i UP. Investeringsafkastet faldt også fra 36 % i 2008 til 2 % i UP.
(83)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode og modernisere sine maskiner med henblik på en mere effektiv produktion, men derefter faldt investeringerne støt med 64,7 % i resten af den betragtede periode.
4.8. Lagerbeholdninger
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre Indeks (2009 = 100)
137
100
131
299
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(84)
Slutlagrene hos EU-producenterne i stikprøven steg markant i den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 27 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 30,8 % og 128,4 %.
5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(85)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
6. Konklusion vedrørende skade
(86)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2009 til udgangen af UP.
(87)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. Selv da forbruget steg med 9 % fra 2009 til UP, fortsatte EU-erhvervsgrenens markedsandel med at falde yderligere. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tidligere tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg støt i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(88)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(89)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(91)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 3,8 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 77 %, og markedsandelen for denne import steg også fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP.
(92)
I perioden 2009 til UP steg EU-forbruget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt igen i kontrast til en årlig stigning i dumpingimporten fra Kina på 52 % i samme periode.
(93)
Med hensyn til pristrykket skal det bemærkes, at den gennemsnitlige importpris fra Kina i 2009 faldt med 20 %, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser med 11,5 %. I 2010 og UP søgte EU-erhvervsgrenen at øge sine priser som følge af de øgede omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for dumpingimporten fra Kina. Denne situation førte navnlig til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, salgsmængder og markedsandele.
(94)
Priserne for dumpingimporten fra Kina faldt i den betragtede periode. Selvom importpriserne fra Kina i perioden 2009 til UP steg med 23 %, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode og navnlig i UP og holdt derved prisen på EU-markedet.
(95)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den massive stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af næsten samtlige skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(96)
Som det fremgår af betragtning 58, kunne Eurostats importstatistik ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer samt elementer og sektioner deraf også omfatter andre aluminiumsvarer. Da der ikke foreligger andre pålidelige oplysninger, blev det på grundlag af klagen fastslået, at der udover Kina ikke er andre ikke-europæiske lande, der producerede og eksporterede aluminiumsradiatorer til Unionen i den betragtede periode.
3.2. Den økonomiske krise
(97)
Den økonomiske krise forklarer delvis EU-forbrugets tilbagegang i 2009 og 2010. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP steg mængden af dumpingimport fra Kina til EU-markedet til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(98)
Resultaterne for lavprisdumpingimporten står i kontrast til EU-erhvervsgrenens resultater. Undersøgelsen viste nemlig, at fra 2009 til UP mistede EU-erhvervsgrenen konstant markedsandele til trods for, at EU-forbruget steg i tråd med den generelle økonomiske fremgang. Produktionsmængderne steg, mens der stadig var en overskydende produktion, som måtte lægges på lager.
(99)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og en stigning i dumpingimporten ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde de salgsmængder og markedsandele, der var tabt i løbet af den betragtede periode.
(100)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen navnlig i UP.
3.3. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionsomkostningerne for aluminiumsradiatorer er direkte forbundet med udviklingen i priserne for aluminium, som er den vigtigste råvare til produktion af denne vare. Selvom EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt markant i 2009, jf. tabel 8, faldt salgspriserne i samme takt. I 2010 og UP steg omkostningerne mere end salgspriserne, hvilket skabte en mulighed for fremgang for især EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne situation opstod, da prisen for de importerede varer fra Kina konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(102)
I en markedsøkonomi kunne det forventes, at priserne på markedet regelmæssigt ville blive tilpasset for at afspejle udviklingen i produktionsomkostningernes forskellige komponenter. Dette skete dog ikke. Undersøgelsen bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser og fortsat lagde et pres på priserne på EU-markedet og dermed hindrede EU-erhvervsgrenen i at bibeholde sin markedsandel og tilpasse sine priser for at dække omkostningerne og opnå et rimeligt fortjenesteniveau, navnlig i UP.
(103)
Stigningen i råvarepriserne var derfor ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført navnlig i undersøgelsesperioden.
3.4. Eksportresultater for EU-producenterne i stikprøven
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i elementer
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009 = 100)
126
100
111
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(104)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet udgjorde en betydelig del af erhvervsgrenens forretninger i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder var især Rusland og andre østeuropæiske lande, hvor de solgte varer var af relativt ringere kvalitet og derfor var billigere end de radiatorer, der blev solgt på EU-markedet.
(105)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens eksportomsætning faldt i den betragtede periode. Dette kan delvis skyldes, at der foregik en stigende eksport af aluminiumsradiatorer fra Kina til disse eksportmarkeder, jf. de foreliggende oplysninger.
(106)
Det står ikke desto mindre klart, at eksportaktiviteten gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at realisere stordriftsfordele og dermed nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således med rimelighed konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen var blevet forvoldt navnlig i UP. Eventuelle negative indvirkninger, som det faldende eksportsalg måtte have haft på EU-erhvervsgrenen, kan ikke have været af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem skaden og lavprisdumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(107)
Ovennævnte analyse viste, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode og også i perioden fra 2009 til UP. Det blev konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(108)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina var konstant og faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet nåede deres laveste niveau.
(109)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(111)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig.
(113)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(114)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(115)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(116)
Der var ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(117)
Hvad angår importørerne, samarbejdede kun én importør beliggende i Polen i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Denne importør havde mindre tab på den pågældende vare i UP. Den pågældende vare udgør dog kun en mindre del af virksomhedens samlede aktiviteter. Indførelsen af foranstaltninger vil derfor sandsynligvis ikke få en alvorlig indvirkning på den samlede fortjeneste.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(118)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(119)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(120)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(121)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det konkluderes, at den fortjeneste, der kunne opnås uden dumpingimport, skal baseres på den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos EU-producenterne i stikprøven i 2008. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 7,4 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(122)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til.
(123)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(124)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(125)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(127)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(128)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd.
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Alle andre virksomheder
61,4
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2012.
A BIZOTTSÁG 402/2012/EU RENDELETE
(2012. május 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó alumínumradiátorok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. augusztus 12-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó alumíniumradiátoroknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárás azt követően indult, hogy az International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, melyek termelése az alumíniumradiátorok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ezt a Bizottság elegendőnek ítélte az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, amely meghallgatását kérelmezte, és konkrét okokkal indokolta ennek szükségességét.
(5)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3. szakaszban meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. július és 2011. június közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.
(6)
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyedi elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Csak egy vállalatcsoport, a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (a továbbiakban: Sira csoport) jelentkezett, és igényelt piacgazdaság iránti elbánást. Egyedi elbánás iránti kérelmet a Zhejiang Flyhigh Metal Products Co. és a Metal Group Co., Ltd nyújtott be.
(7)
Az uniós gyártók tekintetében az alábbi 24 preambulumbekezdésből kiderül, hogy nyolc uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól beérkezett információk alapján értékesítési/termelési volumene, mérete és földrajzi elhelyezkedése alapján négy uniós gyártót vett fel a mintába.
(8)
Az alábbi 27 preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Két importőr azonban nem importált/vásárolt az érintett termékből. Az importőrök kis számát tekintve ezért a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
(9)
A lenti 28 preambulumbekezdésben leírtak szerint tizennyolc kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a két exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(10)
A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi, tudomása szerint érintett félnek, továbbá minden, az értesítésben szereplő határidőn belül jelentkező egyéb vállalatnak, nevezetesen a kínai exportáló gyártóknak, a mintába felvett négy uniós gyártónak, az együttműködő uniós importőröknek, valamint a BEUC-nak (Európai Fogyasztóvédelmi Szervezet), melyet felkért, hogy továbbítsa a felhasználói kérdőíveket a társult vállalatok számára.
(11)
A kérdőíveket a mintába felvenni szándékozott két kínai exportáló gyártó, a négy uniós gyártó és egy független importőr küldte vissza. A felhasználók közül senki sem válaszolt a kérdőívre.
(12)
Emellett a kapcsolt exportáló gyártók egyik csoportja kérelmet nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránt. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt majd arról, hogy ezen vállalatok csoportját egyedi vizsgálatban részesíti-e.
(13)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
Uniós gyártók
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow UL. Zalopiansk, Lengyelország;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Olaszország;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Olaszország
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Olaszország.
Uniós importőrök
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Lengyelország.
Kínai exportáló gyártók
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Vizsgálati időszak
(14)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár vizsgálata szempontjából lényeges tendenciák elemzése a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
Az érintett terméket alumíniumradiátorok, valamint olyan alkatrészek és szelvények alkotják, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, annak alkatrészeit és szelvényeit (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett terméket jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolják be.
(16)
A Sira csoport a radiátorok előállításához használt két gyártási eljárás között állítólagos különbségei alapján vitatta a termékmeghatározást. A Sira csoporton belül két kínai exportáló gyártó működik, melyek közül az egyik az öntési eljárást, míg a másik az extrúziós módszert alkalmazza a gyártás során. A Sira csoport azt állította, hogy az extrúziós módszert ki kell zárni az érintett termék fogalommeghatározásából, mivel állítólagosan különbségek vannak a fizikai és műszaki jellemzők, a nyersanyagok, a gyártási költségek és az eladási árak tekintetében, továbbá mivel az extrúziós módszer nem gyakori az EU-ban vagy Kínában.
(17)
Egy másik kínai fél, a China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products (CCCME) kérte, hogy e kérdést tisztázzák a két gyártási eljárással készült termékek költségei és árai közötti különbségek miatt.
(18)
E tekintetben - habár vannak kisebb különbségek - egyértelmű, hogy a kétféle eljárással készített radiátorok alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználásai megegyeznek. A kétféle eljárással előállított radiátorok nagymértékben felcserélhetők egymással. Alapvető jellemzőik elsősorban a könnyű súly, az alacsony hőtehetetlenség és a nagyfokú hővezetési képesség. Ezeket az alapvető jellemzőket nem változtatják meg a költségekben és az árakban mutatkozó különbségek, valamint az a tény, hogy az extrúziós módszer során némileg eltérő alumíniumötvözet felhasználására kerül sor. Az árak összehasonlítása tekintetében a különbségeket megfelelően figyelembe veszik a vizsgálat során alkalmazott, terméktípusonkénti összehasonlítási rendszer (úgynevezett PCN-rendszer) keretében, vagyis csak egymáshoz hasonló termékeket hasonlítanak össze.
(19)
Az alumíniumradiátorokat továbbá a gyártási eljárástól függetlenül egyetlen terméknek kell tekinteni, mivel ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül értékesítik őket, és a végső felhasználók, valamint a végső fogyasztók szempontjából az a fontos jellemzőjük, hogy e termékek alumíniumból készülnek (a fent említett ismert jellemzőkkel együtt), nem pedig az, hogy a gyártási eljárás miatt megkülönböztetést kell tenni a termékek között. A fentiekre tekintettel ezt az állítást elutasították.
(20)
A CCCME azt is kifogásolta, hogy acéllemez vagy öntöttvas radiátorok nem szerepelnek a termékkörben. Azonban, habár e termékek felhasználása hasonló, alapvető fizikai és műszaki jellemzőik különböznek, mivel a nyersanyagot (alumíniumötvözet) acél vagy vas váltja fel, melyek eltérő fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek súlyukat, hőtehetetlenségüket és hővezetésüket tekintve. Az állítást ezért elutasítják.
(21)
A CCCME további észrevételeket is tett, melyek a panaszban szereplő, ajánlattételi eljárásokon keresztül lebonyolított értékesítésekre vonatkoztak. Ezek az észrevételek nyilvánvalóvá tették, hogy feltételezése szerint közbeszerzésekről volt szó. A panaszban szereplő ajánlattételi eljárások azonban csak arra a szokásos üzleti eljárásra vonatkoztak, hogy a radiátorok unióbeli vevője a lehetséges beszállítókat felkéri árajánlat megtételére, mielőtt megrendelné a terméket. A számításokban szereplő kínai behozatal egyikében sem volt szó közbeszerzésről.
(22)
A CCCME észrevételt tett a panaszban szereplő, úgynevezett „designradiátorokra” tett hivatkozásokra, feltételezve, hogy e radiátorok nem szerepelnek a termékmeghatározásban. Az észrevételek ismét félreértésen alapultak, mivel a termékmeghatározás nem zárja ki ezeket a radiátorokat. Ezért ezeket az észrevételeket nem vették figyelembe.
2. Hasonló termék
(23)
A vizsgálat során megállapításra került, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumradiátorok, továbbá az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumradiátorok alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(24)
Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(25)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. E minta négy vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert nyolc uniós gyártó közül választottak ki értékesítési volumenük, méretük és unióbeli földrajzi elhelyezkedésük alapján. E vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 66 %-át a vizsgálati időszak alatt. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a választást. Az egyik érdekelt fél kérte, hogy a minta kiválasztása során vegyék figyelembe a termelési volument is. Ennek megfelelően a mintát megváltoztatták. Egyik érdekelt fél sem emelt kifogást a négy vállalatból álló végső minta ellen.
2. Mintavétel a független importőrök körében
(26)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.
(27)
A független importőrök közül csak három szolgáltatta a kért információkat, és volt kész együttműködni. Mivel ezen importőrök közül ketten nem jelentették az érintett terméket behozatalát vagy beszerzését, a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
3. Mintavétel az exportáló gyártók esetében
(28)
Összesen 18 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. E vállalatok mintegy ötmillió elemet exportáltak (3), ami kicsit kevesebb mint 50 %-a a vizsgálati időszak alatt az uniós piacra exportált kínai kivitelnek. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a két exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A két exportáló gyártó, a Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. és a Metal Group Co., Ltd. tette ki a mintavételhez adatokat szolgáltató 18 exportáló gyártó értékesítési volumenének mintegy 62 %-át.
(29)
Az exportáló gyártók egyik csoportja (Sira csoport) kifogásolta, hogy nem szerepeltek a mintában, mivel egy bizonyos típusú (extrúziós módszerrel gyártott) radiátort állított elő, és azt állította, hogy a mintába való felvétele növelte volna a minta reprezentativitását. Még egy extra csoport felvételére nem volt azonban szükség, mivel az eredetileg kiválasztott minta így is az együttműködő exportáló gyártók exportjának több mint 60 %-át képviselte. Emellett a mintának nem kell az érintett termék valamennyi típusára kiterjednie. Ezért a Sira csoportnak a mintába való felvételre irányuló kérelmét elutasították, és az eredeti minta megerősítésre került.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás és egyedi elbánás
1.1 Piacgazdasági elbánás
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(31)
A mintába felvett két exportáló gyártó viszont csak egyedi elbánás iránt nyújtott be kérelmet. A piacgazdasági kritériumokat ezért nem vizsgálták.
1.2 Egyedi elbánás
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, vagy kisebbségben vannak, vagy bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; továbbá
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(33)
A mintába felvett mindkét exportáló gyártó egyedi elbánás iránti kérelmet nyújtott be. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot teljesítik.
(34)
Ezért a mintába felvett mindkét exportáló gyártónak megadták az egyedi elbánást.
2. Analóg ország
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy Oroszországot használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(37)
Oroszország mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Egyik érdekelt fél sem javasolta a vizsgálat során, hogy a hasonló terméket a panaszban említett analóg országban előállító gyártóktól eltérő országban működő gyártókat válasszanak.
(38)
Oroszországból nem érkezett együttműködés, jóllehet a Bizottság a vizsgálat során valamennyi, általa ismert orosz gyártóval többször is felvette a kapcsolatot, és elküldte számukra az analóg országra vonatkozó kérdőívet.
(39)
A Bizottság saját vizsgálattal próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni.
(40)
Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, Irán, Horvátország, India, Dél-Afrika és Svájc), a Bizottság által ismert gyártónak. Annak ellenére azonban, hogy nyomon követési tevékenységre is sor került, együttműködés nem jött létre.
(41)
A fenti 38, 39 és 40 premabulumbekezdésekben elmondottaknak megfelelően a vizsgálat során nem találtak olyan, piacgazdasági berendezkedésű harmadik országot, amely az eljárásban analóg országként felhasználható lett volna. Ennek következtében, mivel nincs ilyen, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja szerint ideiglenesen megállapításra került, hogy nem volt lehetséges megállapítani a mintába felvett gyártók esetében a rendes értéket piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, illetve az ilyen országból más országokba - beleértve az Uniót - exportált termék ára alapján, ezért a rendes értéket bármilyen más ésszerű tényező - ebben az esetben az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak - alapján kell megállapítani. Ezt a módszert megfelelőnek tekintették egyrészt az együttműködés fentiekben említett elmaradása, továbbá az uniós piac mérete, a behozatalok jelenléte és a termék tekintetében az uniós piacon fennálló éles belső verseny miatt.
3. Rendes érték
(42)
Mivel a mintába felvett két vállalat nem igényelt piacgazdasági elbánást, a fenti 41 preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a rendes értéket az összes kínai exportáló gyártó esetében a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti 13 preambulumbekezdésben felsorolt, a mintába felvett uniós gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján számították ki.
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék uniós gyártói által megvalósított belföldi eladás a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.
(44)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevőknek történő, nyereséges uniós értékesítés részarányát. Az uniós értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. E célból a vizsgálati időszakra vonatkozóan a Bizottság meghatározta az uniós piacon felmerülő előállítási költséget. Az elemzésből az derült ki, hogy bizonyos terméktípusok esetében az uniós értékesítés nyereséges volt, mivel a nettó értékesítés egységára meghaladta a kiszámított egységnyi előállítási költséget.
(45)
Az egyes terméktípusok rendes értéke a nyereséges értékesítések tényleges eladási (gyártelepi, vagyis ex-works) árain, valamint a nem nyereséges értékesítések számtanilag képzett rendes értékén alapult.
(46)
A rendes értéket úgy számították ki, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel (SGA-költségek), illetve a nyereséggel növelték. Az SGA-költségek, illetve a 4,43 %-os nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az uniós gyártók hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
4. Exportárak
(47)
Mivel valamennyi, a mintába felvett exportáló gyártó egyedi elbánásban részesült, és az Unióba közvetlenül független uniós vevőknek értékesített exportra, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
5. Összehasonlítás
(48)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, csomagolási, kezelési és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
(49)
Az egyik exportáló gyártó esetében egyértelmű volt, hogy a vállalat helytelenül sorolta be az érintett terméket, amikor a kérdőív utasításai szerinti rendszert használta. Az érintett termék egyik specifikációja a radiátorok hőteljesítményéhez kapcsolódott. A szóban forgó vállalat azonban nem rendelkezett bizonyítékkal az exportált modellek bejelentett hőteljesítményének alátámasztására. A ténylegesen bejelentett hőteljesítmény nem felelt meg a valóságnak, továbbá nem felelt meg más specifikációknak, mint pl. a súly és a méret. Ezért összehasonlítás céljára csak a többi specifikációt lehetett felhasználni.
(50)
A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett egyik exportáló gyártó esetében nagyarányú egyezést találtak. A mintába felvett másik exportáló gyártónál ugyanakkor összehasonlító eljárást kellett alkalmazni, mivel nem lehetett közvetlen megfelelést találni. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel.
6. Dömpingkülönbözetek
(51)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg.
(52)
A mintába fel nem vett, együttműködő vállalatok esetében e két dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki.
(53)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (50 % alatti) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók valamely ügyféllel folytatott, a legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg.
(54)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
1. táblázat
Vállalat neve
Státusz
Dömpingkülönbözet
Zhejiang Flyhigh
Egyedi elbánás
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Egyedi elbánás
70,8 %
Egyéb együttműködő vállalatok
32,5 %
Országos dömpingkülönbözet
76,6 %
E. KÁR
1. A teljes uniós gyártás
(55)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat is - felhasználtak a figyelembe vett időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
(56)
A vizsgálati időszak alatt nyolc gyártó állított elő alumíniumraditárorokat az Unióban. Az uniós gyártókról rendelkezésre álló összes információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is, felhasználták a vizsgálati időszak alatti teljes uniós előállítás megállapítására.
(57)
Ezen az alapon a teljes uniós gyártás becsült mértéke az elemek számát tekintve körülbelül 64 milliót tett ki a vizsgálati időszak alatt. Mivel a panaszt támogató uniós gyártók teszik ki a teljes uniós termelést, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Uniós felhasználás
(58)
A vizsgálatban nem lehetett felhasználni az Eurostat importstatisztikáit, mivel az alumíniumradiátorokra vonatkozó KN-kódok alá más alumíniumtermékeket is besoroltak, mint például elektromos radiátorokat.
(59)
Az uniós fogyasztást tehát a panaszban szereplő adatok alapján állapították meg, mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene, valamint a Kínában működő exportáló gyártók behozatalai alapján. Ezeket az adatokat összevetették a mintavételi kérdőívekhez kapott válaszok adataival, valamint a mintába felvett uniós gyártóktól, továbbá a kínai exportáló gyártóktól kapott és azok telephelyein ellenőrzött adatokkal.
(60)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
2. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (elemek)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(61)
A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 3,8 %-kal nőtt az EU piacán. 2008 és 2009 között mintegy 12 %-os csökkenés következett be, ami összhangban állt a gazdasági válság globálisan kifejtett negatív hatásaival, melyet követően a felhasználás további 3,7 %-kal esett vissza. A felhasználás ugyanakkor 2010-ről a vizsgálati időszak idejére helyreállt (a vizsgálat időszakban 13, 5 %-kal nőtt), ugyanakkor nem érte el a 2008 elejére jellemző szintet. A fenti táblázatból az is kitűnik, hogy a felhasználás a 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak alatt 9 %-kal nőtt.
3. Az érintett országból származó behozatal
(62)
A Kínából az Unióba történő behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A kínai behozatal volumene (elemek)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Piaci részesedés
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(63)
A felhasználás alakulása ellenére a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal volumene jelentősen, 77 %-kal nőtt. A növekedés folyamatos volt, és 2010 és a vizsgálati időszak között volt a legmeredekebb (+ 33 %). Hasonlóképpen a kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt: a 2008-as 13 %-ról a vizsgálati időszak alatt 24 %-ra emelkedett. E tendenciát az ugyanezen időszak alatt a felhasználásban bekövetkezett 3,8 %-os visszaesés tükrében kell szemlélni.
3.1 A behozott termékek ára és áralákínálás
4. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/elemek)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(64)
A fenti táblázatból kitűnik, hogy a Kínából származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt kismértékben csökkent. Először is 2008 és 2009 között jelentősen, 20 %-kal csökkent, majd 2009 és 2010 között 25 %-kal nőtt. Végül a figyelembe vett időszak vége felé újra csökkent.
(65)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kínai behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradtak. A 2009-ben bekövetkező árcsökkenés egybeesett a kínai behozatal uniós piaci részesedésének nagymértékű, 13 %-ról 17,3 %-ra történő növekedésével, az állandósult áralákínálás pedig magyarázatul szolgál arra, hogyan nőhetett folyamatosan a kínai exportáló gyártók piaci részesedése, mindenekelőtt 2009 és a vizsgálati időszak között.
(66)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(67)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - 6,1 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1 Előzetes megjegyzések
(68)
A fenti 24 és 25 preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a mintavételt az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára használták. Meg kell jegyezni, hogy a mintába felvett egyik uniós gyártó csak 2009-ben kezdett alumíniumradiátorokat gyártani. A figyelembe vett időszak tendenciáinak következetes elemzése érdekében megfelelőnek tekintették, hogy a kárelemzés céljából 2009-et jelöljék ki referenciaévnek (index 100). A teljesség érdekében 2008-ra szintén megállapítottak egy indexet a rendelkezésre álló adatok alapján.
(69)
A négy uniós gyártó által szolgáltatott, ellenőrzött adatokat a mikromutatók (pl. egységár, egységnyi költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkevonzási képesség, készletek) megállapítása érdekében használták fel. A 2008-ra vonatkozó indexet a 2008-ban már működő három gyártó vonatkozásában rendelkezésre álló adatok alapján, ugyanezen három gyártó 2009-es adataival összehasonlítva állapították meg.
(70)
A nyolc uniós alumíniumradiátor-gyártó tekintetében szolgáltatott adatokat a makromutatók (így az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a foglalkoztatás) megállapítása céljából használták fel. A 2008-ra vonatkozó indexet a 2008-ban már működő hét gyártó vonatkozásában rendelkezésre álló adatok alapján, ugyanezen hét gyártó 2009-es adataival (index 100) összehasonlítva állapították meg.
(71)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének összefüggésében az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzésébe a figyelembe vett időszakban az érintett cikkben említett gazdasági tényezők értékelése is beletartozik.
4.2 Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelés volumene (elemek)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Termelési kapacitás (elemek)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitáskihasználás
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(72)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat - felhasználtak a figyelembe vett időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
(73)
A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés visszaesett. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian visszaesett, majd 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt fellendülés következett be. A termelés viszonylag stabil maradt 2009 és a vizsgálati időszak között, jóllehet a felhasználás 9 %-kal nőtt. A termelés szintje függ az uniós gazdasági ágazat exporttevékenységétől is, amely a figyelembe vett időszakban jelentős maradt.
(74)
A felhasználásban bekövetkezett korlátozott csökkenés ellenére a kapacitáskihasználás a 2008. évi 70 %-ról a vizsgálati időszak idejére 60 %-ra esett vissza, míg 2009 és a vizsgálati időszak között viszonylag stabil maradt.
4.3 Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az értékesítés volumene (elemek)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Piaci részesedés
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(75)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 87 %-ról a vizsgálati időszak alatt 76 %-ra csökkent. 2009-ben az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 16 %-kal esett vissza, vagyis piaci részesedésében csaknem négy százalékpontos csökkenés következett be. 2010-ben értékesítési volumene további 7 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 82,7 %-ról 79,5 %-ra esett vissza. A vizsgálati időszak alatt a növekvő fogyasztás (+ 13,5 %) összefüggésében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tovább csökkent, 76 %-ra. Így nem tudott részesülni a növekvő fogyasztás jelentette előnyökből, továbbá a korábban elveszített piaci részesedést sem tudta visszaszerezni.
4.4 Növekedés
(76)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás kismértékben, 3,8 %-kal csökkent, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése jelentősen, 15,9 %-kal, illetve 12,6 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban. Ugyanakkor a Kínából származó behozatal mennyisége jelentősen, 76,9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanazon időszak alatt 11 százalékponttal csökkent.
4.5 Foglalkoztatás
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Termelékenység (egység/munkavállaló)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(77)
A foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszakban kismértékben nőtt, de ez ugyanakkor a termelékenység csökkenéséhez vezetett. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó, felfelé ívelő tendencia csak annak tudható be, hogy a mintába felvett egyik vállalat (a mintában szereplő legkisebb vállalat) 2009-ben kezdett termelni. Egyébként a foglalkoztatás tendenciája negatív lett volna.
(78)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége - teljesítmény/fő/év-ben számolva - a figyelembe vett időszakban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően a vizsgálati időszakhoz közeledve némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. 2009 és a vizsgálati időszak között a termelés 12 %-al visszaesett.
4.6 Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független fogyasztók részére értékesített termékek egységára
(EUR/tonna)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Egységár EUR/elem
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(79)
Az átlagos eladási árakra vonatkozó tendencia a figyelembe vett időszakban jelentős, 6 %-os csökkenést mutat. A 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban a fogyasztás növekedésével és a piaci fellendüléssel összhangban az árak 6 %-kal nőttek, de nem érték el a 2008. évi szintet.
(80)
Ezzel párhuzamosan a hasonló termék gyártásának és értékesítésének relatív költségei a figyelembe vett időszakban kissé csökkentek, ugyanakkor nem olyan mértékben, hogy lehetővé tették volna az uniós gazdasági ágazat számára, hogy 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt nyereséges maradjon. Ha 2009-ben a költségek 11,5 %-os csökkenése összhangban is volt az eladási árak 11,5 %-os csökkenésével, 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat drámai költségnövekedést tapasztalt, és az extra költségek fedezése érdekében csak kismértékben tudta növelni árait. Ennek következtében a nyereségességben és a piaci részesedésben további visszaesés következett be, mivel az uniós gazdasági ágazat árai folyamatosan meghaladták a kínai import árait.
4.7 Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Pénzforgalom
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Beruházások (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Beruházások megtérülése
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(81)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban, továbbá 2009 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámaian csökkent, és alig tudta elérni a nullszaldós szintet.
(82)
A pénzforgalomban tapasztalható tendencia - ami a gazdasági ágazatnak azon képessége, hogy saját maga finanszírozza a tevékenységeit - nagymértékben követte a nyereségesség negatív alakulását. A legalacsonyabb szintet a vizsgálati időszak alatt érte el. Hasonlóképpen a beruházások megtérülése a 2008. évi 36 %-ról 2 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.
(83)
A nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének alakulása a figyelembe vett időszakban korlátozta az uniós gazdasági ágazat beruházási képességét, és akadályozta fejlődését. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban jelentős beruházásokat hajtott végre, és a hatékonyabb termelés érdekében korszerűsítette berendezéseit, de ezt követően a beruházások mértéke folyamatosan, 64,7 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszak további részében.
4.8 Készletek
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat zárókészlete Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(84)
A mintába felvett uniós gazdasági ágazati szereplők készleteinek szintje jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak során. 2009-ben a készletek szintje 27 %-kal csökkent; ezt követően, 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt 30,8 %-kal, illetve 128,4 %-kal nőtt.
5. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(85)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözetek jóval meghaladták a de minimis szintet. Figyelembe véve a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6. A kárra vonatkozó következtetések
(86)
A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó kármutatók többsége rosszabb lett vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes.
(87)
A figyelembe vett időszakban, miközben a felhasználás csökkent, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 16 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 87 %-ról a vizsgálati időszak alatt 76 %-ra esett vissza. Jóllehet 2009-től a vizsgálati időszak idejére a felhasználás 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan tovább csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatal volumenének jelentős növekedése hatására nem tudta korábban elveszített piaci részesedését visszaszerezni. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(88)
Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási és beruházási képessége is gyengült.
(89)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(90)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt import hatása
(91)
A vizsgálat feltárta, hogy az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 3,8 %-kal csökkent, míg a Kínából érkező dömpingelt behozatal volumene drámaian, mintegy 77 %-kal nőtt, ráadásul piaci részesedése is gyarapodott: a 2008. évi 13 %-ról a vizsgálati időszak alatt 24 %-ra nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 16 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 87 %-ról a vizsgálati időszak alatt 76 %-ra esett vissza.
(92)
A 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak alatt az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig ismételten csökkent, miközben a Kínából érkező dömpingelt behozatal évente 52 %-kal emelkedett ebben az időszakban.
(93)
Az árleszorítás tekintetében hangsúlyozni kell, hogy 2009-ben a Kínából származó behozatalok átlagára 20 %-kal csökkent, ami arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy jelentősen, mintegy 11,5 %-kal csökkentse eladási árait. 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a növekvő költségek miatt megkísérelte emelni árait. Ennek következtében a piaci részesedésben további visszaesés következett be, mivel az uniós gazdasági ágazat árai folyamatosan meghaladták a kínai dömpingelt import árait. Ez a helyzet az uniós gazdasági ágazat nyereségességének, értékesítési volumenének és piaci részesedésének jelentős mértékű romlásához vezetett.
(94)
A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban csökkentek. Még ha a 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak alatt a kínai behozatal ára 23 %-kal emelkedett is, folyamatosan jelentős mértékben alatta maradt az uniós gazdasági ágazat árainak ugyanezen időszak és különösen a vizsgálati időszak alatt, ezért az árak az uniós piacon nyomottak maradtak.
(95)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak folyamatosan alákínáló dömpingelt behozatal jelentős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint a legtöbb kármutató romlása tükröz.
3. További tényezők hatása
3.1 Harmadik országokból származó behozatal
(96)
Az (58) preambulumbekezdésnek megfelelően az Eurostat importstatisztikáit nem lehetett felhasználni a vizsgálatban, mivel az alumíniumradiátorokra, valamint alkatrészeikre és szerelvényeikre vonatkozó KN-kódok alá minden típusú alumíniumterméket besorolnak. Mivel nem állt rendelkezésre más megbízható információ, a panasz alapján megállapításra került, hogy Kínát leszámítva nincs más, EU-n kívüli ország, amely a figyelembe vett időszakban alumíniumradiátorokat gyártott és az EU-ba exportált volna.
3.2 Gazdasági válság
(97)
A gazdasági válság részben magyarázatot nyújt az uniós fogyasztás 2009-ben és különösen 2010-ben végbemenő zsugorodására. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban, amikor a felhasználás csökkent, illetve 2009 és a vizsgálati időszak között, amikor a felhasználás nőtt, a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal volumene folyamatosan nőtt.
(98)
Az olcsó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által előállított termék ellentétesen teljesített. A vizsgálat feltárta, hogy 2009-től a vizsgálati időszakig - bár az uniós fogyasztás az általános gazdasági fellendüléssel összhangban nőtt - az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése továbbra is csökkent. Habár a termelési volumen jellemzően nőtt, a többletet készletbe kellett helyezni.
(99)
Rendes gazdasági körülmények között és abban az esetben, ha nem érvényesülnek jelentős árleszorító hatások, illetve a Kínából származó behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az egységekre számított állandó költségek emelkedésével, amely az tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság következtében lépett fel. A vizsgálat azonban egyértelműen arra mutat rá, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági válság hatását. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés idején sem tudott talpra állni, hogy visszaszerezze értékesítési volumenét és piaci részesedését, melyet a figyelembe vett időszakban elvesztett.
(100)
Ezért, jóllehet a gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében nem tekinthető olyan hatásnak, amely megszüntetné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot mindenekelőtt a vizsgálati időszak alatt ért kár közötti okozati összefüggést.
3.3 Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(101)
A vizsgálat feltárta, hogy az alumíniumradiátorok előállításának költsége közvetlenül kapcsolódik az alumínium - a termék előállításához használt fő alapanyag - árának alakulásához. Habár 2009-ben az uniós gazdasági ágazat termelési költségei jelentősen csökkentek, ahogy azt a fenti 8. táblázat mutatja, az eladási árak ugyanilyen ütemben csökkentek. 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt a költségek nagyobb mértékben emelkedtek, mint az eladási árak, ezért nem tették lehetővé a talpraállást, különösen az uniós gazdasági ágazat nyereségessége tekintetében. Ez a helyzet akkor következett be, amikor a Kínából behozott termékek importára folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(102)
Egy piacgazdaságban várható, hogy a piaci árak rendszeresen úgy alakulnak, hogy tükrözzék a termelési költség különböző elemeiben bekövetkező változásokat. Itt azonban nem így történt. A vizsgálat megerősítette, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal továbbra is lenyomta az uniós piaci árakat, és így nem tette lehetővé, hogy az uniós gazdasági ágazat megtartsa piaci részesedését és árait úgy igazítsa, hogy fedezni tudja költségeit és ésszerű haszonkulcsot érjen el, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(103)
A nyersanyagárak növekedése ezért nem változtatott az okozati kapcsolaton a dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot - különösen a vizsgálati időszak alatt - ért kár között.
3.4 Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
11. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítés (elemekben)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(104)
Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége üzleti tevékenységének egy jelentős részét tette ki a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat legfontosabb piacai elsősorban Oroszország és más kelet-európai országok voltak, ahol az értékesített termékek minősége viszonylag alacsonyabb volt, ezért az uniós piacon értékesített radiátorokhoz viszonyítva olcsóbbak is voltak.
(105)
A fenti táblázat bemutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat exportforgalma a figyelembe vett időszakban csökkent. Erre részben magyarázatul szolgál az a tény, hogy - a rendelkezésre álló információk tanúsága alapján - az említett exportpiacokon is egyre nagyobb számban jelentek meg a Kínából származó alumíniumradiátorok.
(106)
Ugyanakkor egyértelmű, hogy az exporttevékenység lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságosságot érjen el, és így csökkentse általános termelési költségeit. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem okozhatta az ágazatot (különösen a vizsgálati időszak alatt) ért jelentős kárt. Még ha gyakorolt is bármiféle negatív hatást az uniós gazdasági ágazatra az exporttevékenység csökkenése, az nem lehetett olyan mértékű, hogy semmissé tegye az okozati kapcsolatot a kár és az olcsó, dömpingelt kínai behozatal között.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(107)
A fenti elemzés megmutatta, hogy a Kínából származó, olcsó, dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni egyrészt a figyelembe vett időszakban, másrészt pedig 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak között. Emellett megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(108)
Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és a piaci részesedésében bekövetkezett növekedés folyamatos volt, és egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat nem tudta visszaszerezni elveszített piaci részesedését, nyereségességét, és más pénzügyi mutatók, mint például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése a legalacsonyabb szintre zuhantak.
(109)
Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(110)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását - azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(111)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(112)
Az uniós gazdasági ágazatot a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása.
(113)
Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.
(114)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. Tekintettel az elszenvedett veszteségekre és a gyártásban a figyelembe vett időszak elején végrehajtott beruházások magas szintjére, várható, hogy intézkedések hiányában a legtöbb uniós gyártó számára nem térülnének meg a beruházások.
(115)
Ennek megfelelően azt az Bizottság ideiglenes megállapítást hozta, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. A felhasználók és az importőrök érdeke
(116)
A vizsgálatban nem működtek együtt felhasználók.
(117)
Az importőrök tekintetében mindössze egy, Lengyelországban működő importőr működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével és hozzájárulva az ellenőrző látogatáshoz. Ezt az importőrt a vizsgálati időszak alatt kisebb veszteségek érték az érintett termék vonatkozásában. Az érintett termékkel kapcsolatos üzleti tevékenysége azonban a vállalat teljes tevékenységéhez viszonyítva viszonylag korlátozott. Ezért az intézkedések elrendelése valószínűleg nem gyakorol jelentős hatást a teljes nyereségére.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(118)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
H. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(119)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(120)
Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(121)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy termelési költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában elérhető nyereségnek a mintában szereplő uniós gyártók 2008. évi, adózás előtti átlagos haszonkulcsán kell alapulnia. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 7,4 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(122)
Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében a Bizottság kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a mintába felvett uniós gyártók eladási árait kiigazították a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséggel és veszteséggel, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot.
(123)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(124)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.
(125)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Egyéb együttműködő vállalatok
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Országos dömpingkülönbözet
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(127)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (4), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(128)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolt (TARIC kódok: 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alumíniumradiátorok, alkatrészeik és szerelvényeik behozatalára, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, annak alkatrészeit és szelvényeit.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Minden más vállalat
61,4
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 10-én.