RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1030/2010
af 17. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1467/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Den indførte antidumptold var på 22,9 % svarende til 184 EUR/t for importen af PET fra Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Efter en fornyet undersøgelse (ny eksportør) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 2167/2005 (3) forordning (EF) nr. 1467/2004.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Den 13. maj 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (ansøgeren) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PET.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse. I overensstemmelse hermed meddelte Kommissionen den 18. august 2009 (5) ved en indledningsmeddelelse (»indledningsmeddelelsen«), at der indledtes en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Sideløbende undersøgelser
(6)
Det skal bemærkes, at Kommissionen den 3. september 2009 desuden offentliggjorde en meddelelse om indledningen af en antidumpingprocedure (6) i henhold til grundforordningens artikel 5, og en antisubsidieprocedure (7) i henhold til artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8), vedrørende importen af visse typer PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater.
(7)
Rådet indførte en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater ved forordning (EU) nr. 857/2010, som blev offentliggjort den 29. september 2010 (9). Samtidig afsluttede Kommissionen antidumpingproceduren (10).
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(8)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører og forhandlere, brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og sammenslutninger heraf, eksporterende producenter og repræsentanter for det pågældende eksportland om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter, eksporterende producenter og importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende inden 15 dage fra datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(12)
14 EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen.
(13)
Da kun to eksporterende producenter fra Kina indgav de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.
(14)
Kun én importerende agent afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenterne i stikprøven, de eksporterende producenter og til alle brugere og leverandører, som den vidste var berørt af sagen, samt til parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev også sendt spørgeskemaer til kendte producenter i USA (»det påtænkte referenceland«).
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fem EU-producenter i stikprøven, syv brugere i Unionen, tre leverandører af råmaterialer og to producenter i USA. Desuden fremlagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige oplysninger til skadesanalysen. Der blev dog ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter i Kina.
(17)
I løbet af undersøgelsen var en af de fem EU-producenter i stikprøven ikke i stand til at fremlægge de ønskede oplysninger, og stikprøven blev derfor reduceret til fire virksomheder, der tegnede sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Novapet SA, Spanien
-
Equipolymers srl, Italien
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen
-
UAB Neo Group, Litauen
b)
Brugere i Unionen
-
Puccetti, Italien
c)
Producenter i USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA
-
StarPet Inc., USA.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 39076020.
(20)
Den nuværende undersøgelse bekræftede konklusionerne i den oprindelse undersøgelse, nemlig at den pågældende vare, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina og til tredjelande af de eksporterende producenter og varer produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
Som det fremgår ovenfor, var det ikke nødvendigt at anvende stikprøver for de eksporterende producenter i Kina.
(22)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om udløbet af de gældende foranstaltninger ville resultere i fortsat eller fornyet dumping.
2. Dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode
(23)
Da der ikke importeredes betydelige mængder fra Kina til Unionen, blev disse ikke lagt til grund for et repræsentativt dumpingresultat. Der blev derfor ikke foretaget en dumpingberegning på grundlag af eksportpriserne fra Kina, og undersøgelsen fokuserede således på sandsynligheden for fornyet dumping.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(24)
Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i denne undersøgelse, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, hovedsagelig Eurostats oplysninger og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
3.1. Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande
(25)
Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev der foretaget en sammenligning mellem priserne ved salg på hjemmemarkedet i et tredjeland med markedsøkonomi og priserne ved eksport fra Kina til tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(26)
Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller hvor dette ikke er muligt på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser i den henseende fra parterne. USA blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse. Det konkluderes derfor, at USA er et egnet referenceland.
(28)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA for varetyper, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(29)
Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris, der blev benyttet af de samarbejdsvillige amerikanske producenter ved salg til uafhængige kunder.
(30)
Det blev først efterprøvet for hver af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter fra USA, hvorvidt deres samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Det blev konstateret, at begge amerikanske producenter havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.
(31)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i USA, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i den nuværende undersøgelsesperiode.
(32)
Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mindre end 80 % af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.
(33)
Som det fremgår ovenfor, konstateredes der ingen betydelige importmængder, og da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev eksportpriserne undersøgt på grundlag af data fra Kinas eksportstatistik vedrørende eksportmængder og -værdier fra Kina til landets tre største eksportmarkeder (Japan, Ukraine, USA), da dette var de bedste foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksporten til disse markeder udgjorde ca. 50 % af Kinas eksport af den undersøgte vare.
(34)
Data fra Kinas eksportstatistik viste, at eksportpriserne til de tre ovennævnte lande var lavere end den beregnede normale værdi for Kina. Faktisk blev det i undersøgelsen fastslået, at denne prisforskel generelt lå på mellem 14 og 38 % i NUP. Dette tyder på, at der er sandsynlighed for fortsat dumpingeksport til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
3.2. Overskydende kapacitet
(35)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktion og kapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.
(36)
Ud fra de foreliggende oplysninger og da der ikke foreligger oplysninger, der beviser det modsatte, steg produktionskapaciteten i Kina med 16 % i den betragtede periode. I løbet af NUP udgjorde kapacitetsudnyttelsen ca. 72 %. Den overskydende kapacitet lå derfor væsentligt over 700 000 ton. De kinesiske producenter kan ved at aktivere denne overskydende kapacitet levere indtil 23 % af EU-forbruget.
(37)
Da produktionskapaciteten i Kina desuden forventes at stige i et hurtigere tempo end efterspørgslen på hjemmemarkedet, forventes det, at en stor del af en eventuel stigning i produktionen vil blive eksporteret.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
Da priserne ved eksport af den pågældende vare til Kinas vigtigste eksportmarkeder ligger under den normale værdi, der blev beregnet i NUP, og på grundlag af den øgede overskydende kapacitet er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til Unionen vil øges til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(39)
Ud fra ovenstående er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
I NUP blev samme vare fremstillet af 17 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(41)
Af disse 17 producenter samarbejdede 12 fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en væsentlig del af EU-produktionen - i dette tilfælde mere end 80 % - af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen og omtales i det følgende som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende EU-producenter bliver herefter omtalt som »de andre EU-producenter«. Disse andre EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen.
(42)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(43)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er kendetegnet ved et forholdsvis stort antal producenter, der generelt tilhører større grupper med hovedsæde uden for EU. Der foregår på markedet en konsolidering, der indebærer en række nylige virksomhedsovertagelser og -lukninger. Eksempelvis er PET-produktionsanlæggene i Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket siden 2009, mens Indorama overtog de tidligere Eastman-fabrikker i Det Forenede Kongerige og Nederlandene.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(44)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(45)
EU-forbruget af den undersøgte vare steg med 11 % mellem 2006 og NUP. Den åbenbare efterspørgsel steg nærmere beskrevet i 2007 med 8 %, faldt let mellem 2007 og 2008 (2 procentpoint) og steg derefter med yderligere 5 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 1
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006 = 100)
100
108
106
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, data fra Eurostat og fra anmodningen om en fornyet undersøgelse
2. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Folkerepublikken Kina
(46)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen var fortsat relativt lav og faldt endda i den betragtede periode. Dumpingimporten udgjorde 13 483 ton i NUP svarende til en markedsandel på 0,4 %. Priserne på de kinesiske varer var stabile mellem 2006 og 2008 og faldt derefter markant til 897 EUR/ton på cif-basis i NUP, dvs. med 12 procentpoint i forhold til priserne i 2008.
Tabel 2
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Kina (ton)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006 = 100)
100
123
110
82
Den kinesiske imports markedsandel
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importpris (EUR/ton)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006 = 100)
100
100
101
89
Kilde:Eurostat.
3. Import fra andre tredjelande
a) Import fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater
(47)
Der indledtes, jf. betragtning 6 ff., en antidumping- og en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af PET fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater samtidig med den nuværende undersøgelse.
(48)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater steg markant i den betragtede periode og udgjorde 304 202 ton i den nuværende undersøgelsesperiode svarende til en markedsandel på 10,2 %. Priserne på importen af disse varer var endnu lavere end importpriserne på de kinesiske varer.
Tabel 3
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (ton)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006 = 100)
100
120
390
544
Markedsandel for importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importpris (EUR/ton)
1 030
1 023
1 015
882
Kilde: Eurostat.
b) Import fra Republikken Korea
(49)
Republikken Korea har siden 2000 været pålagt en antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt en nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea stadig er omfattende og steg betragteligt i den betragtede periode. Den koreanske import steg med næsten 150 % mellem 2006 og den nuværende undersøgelsesperiode, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i NUP.
Tabel 4
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Sydkorea (ton)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006 = 100)
100
139
189
246
Markedsandel for importen fra Sydkorea
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importpris (EUR/ton)
1 084
1 071
1 063
914
Kilde: Eurostat.
(50)
Gennemsnitsprisen for importen fra Korea var generelt en anelse lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. De koreanske priser var dog højere end gennemsnitspriserne for importen fra Kina.
c) Import fra andre tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor
(51)
Importen af den pågældende vare til Unionen fra andre tredjelande steg en anelse i den betragtede periode og udgjorde 428 396 ton i den nuværende undersøgelsesperiode svarende til en markedsandel på 14,3 %. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger over priserne fra henholdsvis Kina og landene i de sideløbende undersøgelser og over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige prisniveau.
Tabel 5
2006
2007
2008
NUP
Importmængder fra andre tredjelande (ton)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006 = 100)
100
121
102
127
Markedsandel for import fra andre tredjelande
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importpris (EUR/ton)
1 159
1 127
1 135
978
Kilde: Eurostat.
(52)
Det kan ud fra det ovenstående konkluderes, at importen fra andre tredjelande ikke havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(54)
EU-produktionen faldt med 4 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg den i 2007 med 5 % til ca. 2 570 000 ton, men faldt drastisk med 10 procentpoint mellem 2007 og 2008 og steg med 1 procentpoint mellem 2008 og NUP, hvor den nåede op på ca. 2 300 000 ton.
Tabel 6
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006 = 100)
100
105
95
96
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og med endnu 9 procentpoint i NUP.
Tabel 7
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (ton)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapacitetsudnyttelse
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006 = 100)
100
105
90
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(56)
Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt efterfølgende til 75 % i 2008 og til kun 69 % i NUP. Faldet i kapacitetsudnyttelsesgraden i 2008 og UP afspejlede et fald i produktionen og en stigning i produktionskapaciteten i denne periode.
c) Salgsmængde
(57)
EU-producenternes salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt let i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt i det efterfølgende år til lige under 2006-niveauet, og i NUP var salget 3 % lavere end i 2006, nemlig ca. 2 100 000 ton. Da lagerbeholdningerne var begrænsede, afspejler udviklingen i salget udviklingen i produktionen.
Tabel 8
2006
2007
2008
NUP
EU-salg (ton)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006 = 100)
100
105
99
97
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(58)
I den betragtede periode faldt EU-producenternes markedsandel med 10 procentpoint, og den faldt således fra 85 % i 2006 til 75 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg faldt med 3 % i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at den faldende tendens også gjaldt for EU-producenterne i stikprøven.
Tabel 9
2006
2007
2008
NUP
EU-producenternes markedsandel
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
94
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.
e) Vækst
(59)
Mellem 2006 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 3 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint. Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(60)
EU-producenternes beskæftigelse faldt med 15 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, altså med 13 %, og lå tæt på dette niveau i 2008 og NUP. Faldet i 2007 skyldes omstruktureringsbestræbelser hos en række EU-producenter.
Tabel 10
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (personer)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006 = 100)
100
87
85
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(61)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i tons) pr. ansat steg med 12 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen faldt i et langsommere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.
Tabel 11
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (tons pr. ansat)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006 = 100)
100
121
112
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(62)
EU-producenternes årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var stabile i perioden mellem 2006 og 2008 og lå på ca. 1 100 EUR/ton. I NUP faldt den årlige gennemsnitspris med 12 %, og den nåede ned på 977 EUR/ton. De årlige gennemsnitssalgspriser afspejler ikke de månedlige eller endda daglige udsving for PET på EU-markedet (og verdensmarkedet), men betragtes som tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger sædvanligvis pristendensen for de vigtigste råvarer (hovedsagelig ren terephthalatsyre - PTA - og monoethylenglykol - MEG), da de udgør op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.
Tabel 12
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(63)
Det skal bemærkes, at der ikke blev foretaget en dumpingberegning som følge af de pt. meget lave importmængder af PET fra Kina. Det konstateredes dog, jf. betragtning 39, at der var en sandsynlighed for fornyet dumping på grundlag af priserne til tredjelande og den overskydende kapacitet. Hvad angår genrejsning efter tidligere dumping, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen efter indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina blev konfronteret med subsidieret import fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater, hvilket førte til indførelsen af midlertidige udligningsforanstaltninger i juni 2010 (11). Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagre
(64)
Slutlagrene for producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og NUP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.
Tabel 13
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (tons)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006 = 100)
100
94
77
78
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
b) Lønninger
(65)
De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med yderligere 9 procentpoint mellem 2008 og NUP og således nåede ned på samme niveau som i 2006. Overordnet set var arbejdskraftomkostningerne altså stabile.
Tabel 14
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006 = 100)
100
111
109
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(66)
Rentabiliteten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endda fra - 6,9 % til - 7,5 %. Rentabilitetssituationen hos producenterne i stikprøven forbedredes i 2007, hvor nettotabet kun var på - 1,5 % af nettosalget, men faldt markant i 2008 til - 9,3 %. Situationen forbedredes en anelse i NUP.
Tabel 15
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(67)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra - 9,6 % i 2006 til - 3,1 % i 2007. Det faldt til - 16,8 % i 2008 og steg igen i NUP til - 12,3 %. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og forværredes med 2,7 procentpoint i den betragtede periode.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(68)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ og lå på - 18,5 mio. EUR i 2006. Den forbedredes betydeligt i 2007, hvor den blev positiv med 19,5 mio. EUR, men forværredes drastisk i 2008 (- 42 mio. EUR), før den nåede et negativt niveau på - 11 mio. EUR i NUP. Overordnet set forbedredes likviditeten i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.
(69)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især skyldes, at visse af producenterne indgår i større koncerner.
Tabel 16
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Investeringer
(70)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter kun lidt mellem 2008 og NUP. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares med, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.
Tabel 17
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006 = 100)
100
66
7
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(71)
Det lave investeringsniveau i 2008 og NUP betragtes som et resultat af en pt. skrøbelig økonomisk situation i EU-erhvervsgrenen.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(72)
Analysen af de makroøkonomiske data viser et fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke var dramatisk som sådan, skal det ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2006 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint til 75 %.
(73)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev negative, og overordnet set blev situationen, hvad angår disse to indikatorer, yderligere forværret mellem 2006 og NUP. På trods af en generelt positiv udvikling forblev likviditeten også negativ i NUP.
(74)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenens situation er meget skrøbelig og sårbar og langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger for EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves
(75)
De eksporterende producenter i Kina har, jf. betragtning 38 ovenfor, betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale til at øge deres eksportmængder til EU-markedet.
(76)
Cif-priserne ved eksport til tredjelande på PET med oprindelse i Kina var lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser i NUP. Det skal bemærkes, at forskellen ikke var væsentlig, og da denne import er pålagt en konventionel told og en række importafgifter, ville de ikke have underbudt EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Det skal dog understreges, at oplysningerne fra den sideløbende antisubsidieundersøgelse, jf. betragtning 6, viser, at EU-erhvervsgrenens priser i NUP blev udsat for et væsentligt pristryk fra de importerede varer fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater. Skulle importen fra Kina genoptages, betyder dette dog ikke, at prisniveauet ikke ville være skadevoldende, selv om der ikke konstateredes et egentligt prisunderbud i NUP.
(77)
En sammenligning af den faktiske importpris fra Kina og det ikke-skadevoldende prisniveau viste, at importen fra Kina ville underbyde EU-erhvervsgrenens (ikke-skadevoldende) priser. En eventuel stigning i importen af sandsynligvis dumpet PET fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på import med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde skade.
(78)
På baggrund af den overskydende kapacitet til produktion af PET i Kina og den kendsgerning, at eksportørerne i Kina efter al sandsynlighed vil forsøge at genvinde de tabte markedsandele, vil en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed også føre til lavere eksportpriser. Dette vil forværre pristrykket med en forventet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens allerede sårbare situation og den væsentlige skade, erhvervsgrenen allerede har lidt.
(79)
Selv om importen fra Kina kun havde en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens nuværende vanskelige situation på grund af de lave importmængder i den betragtede periode, vil dette efter al sandsynlighed ændres, hvis foranstaltningerne ophæves. Hvis foranstaltningerne ophæves og EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede dumpingimportmængder fra Kina, vil dette medføre en yderligere af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige økonomiske situation og medføre yderligere tab.
2. Konklusion vedrørende fortsat/fornyet skade
(80)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
G. UNIONENS INTERESSER
(81)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(82)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(83)
Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.
1. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(84)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau, og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af dumpingimport fra Kina. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(85)
Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(86)
Som det fremgår af det ovenstående, indsendte kun én importerende agent de nødvendige oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen. Denne agent var meget imod en eventuel videreførelse af foranstaltningerne, selv om den pågældende ikke anførte nogen import fra Kina. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina ikke vil få en væsentlig indflydelse på agentens resultater.
(87)
Ingen andre importører indsendte relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumpingforanstaltninger, ikke stoppede, og der er adgang til import fra lande, som ikke er pålagt antidumpingforanstaltninger (f.eks. Oman, USA og Brasilien), konkluderes det, at importørerne fortsat kan importere fra disse alternative forsyningskilder.
(88)
Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importører, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
3. EU-råvareleverandørernes interesser
(89)
Tre råvareleverandører (to PTA-leverandører og en MEG-leverandør) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg er involveret i produktionen af PTA/MEG.
(90)
De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er i høj grad afhængige af PET-producenternes situation, da disse er deres største kunder. Lave priser på PET medfører lavere priser på PTA og lavere margener for PTA-producenter. Følgelig konkluderes det, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af PET vil være til fordel for PTA-producenterne.
(91)
For den samarbejdsvillige MEG-leverandør udgør MEG mindre end 10 % af virksomhedens omsætning. Vedrørende MEG skal det bemærkes, at PET ikke er den eneste eller største mulige anvendelse, og MEG-producenter er mindre afhængige af situationen i PET-industrien. Ikke desto mindre kan vanskelighederne i PET-industrien have en række begrænsede virkninger for MEG-leverandørerne, i det mindste på kort og mellemlang sigt.
(92)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina vil være i råvareleverandørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(93)
Den type PET, der er omfattet af denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«), anvendes hovedsagelig til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af anden emballage (fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og til fremstilling af plader. PET-flasker produceres i to faser: i) der fremstilles først en præform ved hjælp af indsprøjtning af PET i forme, og ii) senere opvarmes denne præform og blæses til en flaske. Flaskeproduktionen kan være en integreret proces (dvs. den samme virksomhed køber PET, producerer en præform og blæser den i form til en flaske) eller være begrænset til anden fase (blæse præformen til en flaske). Præforme kan relativt let transporteres, da de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og på grund af deres størrelse meget dyre at transportere.
(94)
Aftapningsvirksomheder (»tapperier«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-industrien enten via integrerede flaskeproduktionsaktiviteter eller via forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«).
(95)
Følgelig kan der sondres mellem to brugergrupper:
-
konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og
-
tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den pris, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling).
(96)
Over 70 brugere blev kontaktet i forbindelse med undersøgelsen, men kun syv af dem (konverteringsvirksomheder og flaskeproducenter) besluttede at samarbejde ved at udfylde et spørgeskema.
(97)
Det blev konkluderet, at de samarbejdsvillige brugere importerede en ubetydelig mængde af PET fra det pågældende land og hovedsagelig købte PET fra EU-producenter og/eller andre lande.
(98)
Da der fortsat findes alternative forsyningskilder, og da brugerne på nuværende tidspunkt kun importerede meget begrænsede mængder af den pågældende vare fra Kina, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for importen fra Kina ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for brugerne i Unionen.
(99)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes, indsendte en række interesserede parter, navnlig brugere, deres bemærkninger.
(100)
De EU-producenter, der anmodede om den fornyede undersøgelse, var generelt enige i konklusionerne af undersøgelsen og især i konklusionerne vedrørende Unionens interesser.
(101)
Syv brugere og en brugersammenslutning gav derimod udtryk for en stærk modvilje mod genindførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger og påstod, at Kommissionens konklusioner vedrørende Unionens interesser var behæftet med alvorlige mangler og unøjagtigheder; parterne fremlagde dog ingen yderligere dokumentation for denne påstand.
(102)
Da der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om den angivelige unøjagtighed i Kommissionens konklusioner, afvises disse påstande som ubegrundede.
(103)
Efter fremlæggelsen af oplysninger modsatte den samarbejdsvillige importerende agent sig også kraftigt genindførelsen af foranstaltningerne.
(104)
Den interesserede part påstod, at Kommissionen ikke havde taget behørigt hensyn til PET-brugernes interesser, og at disse brugere angiveligt vil lide under en eventuel stigning i prisen på PET, da de ikke vil være i stand til at vælte en eventuel omkostningsstigning over på kunderne.
(105)
Det skal bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke dokumenterede, hvordan opretholdelsen af allerede gældende foranstaltninger i praksis kan føre til en eventuel stigning i prisen på PET på EU-markedet og i hvilket omfang.
(106)
Da kun få brugere samarbejdede i denne undersøgelse, skal det desuden gentages, at det af de foreliggende oplysninger ikke fremgår, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil få uforholdsmæssigt store virkninger for brugerne.
(107)
Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få uforholdsmæssigt negative virkninger på PET-priserne i Unionen, og den importerende agents påstand om den negative virkning for brugerne afvises derfor.
(108)
Samme interesserede part påstod, at Kommissionen ikke undersøgte virkningen af en opretholdelse af de gældende foranstaltninger for PET-emballagevirksomheder, og at analysen af Unionens interesser således er unøjagtig og ufuldstændig.
(109)
Det skal i den forbindelse gentages, at kun syv brugere gav sig til kende efter indledningen af den nuværende undersøgelse, og at de foreliggende oplysninger i denne procedure ikke gjorde det muligt at foretage en analyse af undergruppe af brugere i Unionen.
(110)
De bemærkninger, der blev indsendt efter fremlæggelsen af oplysninger, herunder bemærkninger fra emballagevirksomheder var, jf. betragtning 101 og 102, ikke dokumenterede og kunne derfor ikke tages i betragtning ved en mere uddybende analyse af emballageindustrien.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(112)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(113)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af PET med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af specifikke toldsatser.
(114)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, som er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, stk. 2, med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(115)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (12) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen ændres evt. derefter i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er pålagt en individuel toldsats -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 i øjeblikket henhørende under KN-kode 39076020 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
(EUR/ton)
Taric-tillægskode
Kina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd.
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd.
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd.
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd.
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd.
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd.
151
A513
Alle andre virksomheder
184
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (13), reduceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. november 2010.
A TANÁCS 1030/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. november 17.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes politeilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) az 1467/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). A kivetett vám szintje 22,9 %-ig terjedt, ami a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó behozatal esetében 184 EUR/tonnának felelt meg.
(2)
Az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti, „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács a 2167/2005/EK rendelettel (3) módosította az 1467/2004/EK rendeletet.
2. Felülvizsgálati kérelem
(3)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. május 13-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a polietilén-tereftalát teljes uniós termelésének jelentős részét - ez esetben több mint 50 %-át - képviselő gyártók nevében a Plastics Europe Polietilén-tereftalát Bizottsága nyújtotta be.
(4)
Az intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránti kérelem azon az indokon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(5)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. augusztus 18-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
3. Párhuzamos eljárások
(6)
Meg kell említeni, hogy 2009. szeptember 3-án a Bizottság bejelentette az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás (6) és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (7) 10. cikke szerinti szubvencióellenes eljárás (8) megindítását az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes PET-ek behozatala vonatkozásában is.
(7)
A Tanács a 2010. szeptember 29-én kihirdetett 857/2010/EU rendelettel (9) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára. A Bizottság ugyanakkor megszüntette a dömpingellenes eljárást (10).
4. A vizsgálat
4.1. Vizsgálati időszak
(8)
A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(9)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a felülvizsgálat megindításáról a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismerten érintett felhasználókat és szövetségeiket, az exportáló gyártókat, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül.
(10)
Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(11)
Tekintettel az uniós gyártók, az exportáló gyártók és az importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek ítélték annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fentiekben felsorolt feleket, hogy a vizsgálat indításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(12)
Tizennégy uniós gyártó nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá a mintába történő felvételéhez. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság öt olyan uniós gyártóból álló mintát választott, melyek az összes együttműködő uniós gyártó az EU-ban független vevőkkel megvalósuló értékesítéseinek 65 %-át képviselték.
(13)
Mivel mindössze két kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani.
(14)
Mindössze egy importőr nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá a mintába történő felvételéhez. Ennek következtében nem volt szükség mintavételre a független importőrök esetében.
(15)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett uniós gyártóknak, az exportáló gyártóknak, valamennyi ismert érintett felhasználónak és szállítónak, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Az Amerikai Egyesült Államok (a tervezett analóg ország) ismert gyártóinak is küldtek kérdőíveket.
(16)
A mintába felvett öt uniós gyártótól, hét, az Unióban működő felhasználótól, három nyersanyagszállítótól és két amerikai gyártótól érkezett vissza kitöltött kérdőív. Emellett hét együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat. A kínai exportáló gyártók ugyanakkor nem válaszoltak a kérdőívre.
(17)
A vizsgálat folyamán a mintába felvett öt uniós gyártó egyike nem tudott minden kért adatot megadni, ezért a mintát négy gyártóra kellett szűkíteni, akik az összes együttműködő gyártó értékesítésének 47 %-át képviselték.
(18)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
a)
Uniós gyártók
-
Novapet SA, Spanyolország,
-
Equipolymers srl, Olaszország,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litvánia,
-
UAB Neo Group, Litvánia;
b)
Uniós felhasználók
-
Puccetti, Olaszország;
c)
Az egyesült államokbeli gyártók
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a Kínából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú, jelenleg a 39076020 KN-kóddal besorolt polietilén-tereftaláttal (a továbbiakban: PET).
(20)
A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacon vagy harmadik országokban eladott termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(21)
A fentieknek megfelelően nem volt szükséges mintavétel a kínai exportáló gyártók esetében.
(22)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
(23)
Mivel Kínából nem érkezett jelentős volumenű behozatal az Európai Unióba, ez nem képezhette alapját a dömpingre vonatkozó reprezentatív megállapításoknak. Emiatt nem lehetett dömpingszámítást végezni a Kínából származó export árai alapján, ezért a vizsgálat a dömping megismétlődésének valószínűségére irányult.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
(24)
Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak, vagyis az Eurostat adataira és a felülvizsgálati kérelemre.
3.1. A rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat
(25)
Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem tanúsított együttműködést, egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország belföldi árait hasonlították össze a Kínából harmadik országokba irányuló export áraival, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően.
(26)
Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg országból más országokba (beleértve az Uniót is) történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(27)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Az eredeti vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat használták analóg országként. Ezért megállapították, hogy az Amerikai Egyesült Államok megfelelő analóg ország.
(28)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az analóg országban működő gyártóktól kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis az Egyesült Államok belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban értékesített termékfajtákért fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(29)
Következésképpen a rendes értéket az amerikai együttműködő gyártók által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapították meg.
(30)
Először azt ellenőrizték mindkét együttműködő amerikai exportáló gyártó esetében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatívak voltak-e hasonló termékük belföldi értékesítései, azaz elérték-e az Európai Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A két amerikai gyártó vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták.
(31)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az Egyesült Államok piacán értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.
(32)
Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a hasonló termék teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, a nyereséges eladások súlyozott átlagát véve alapul.
(33)
A fentiekben ismertetetteknek megfelelően jelentős importvolumen hiányában és a kínai exportáló gyártók együttműködésének elmaradására tekintettel az exportárat a Kínából az ország három legfontosabb exportpiacára (Japán, Ukrajna, USA) irányuló export mennyiségére és értékére vonatkozó kínai exportstatisztikából származó adatok alapján határozták meg, mivel az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ez volt a legmegfelelőbb, rendelkezésre álló információ. Az e piacokra irányuló export a vizsgált termék kínai exportjának mintegy 50 %-át tette ki.
(34)
A kínai exportstatisztikából származó adatok alapján az említett harmadik országokba irányuló export árai alacsonyabbak voltak, mint a Kínára vonatkozóan meghatározott rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 14 % és 38 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Európai Unióba irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelzi.
3.2. Szabad kapacitás
(35)
A termelésre és a kapacitásra vonatkozó egyéb információk hiányában az elemzést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően végezték, a felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján.
(36)
A rendelkezésre álló információk alapján és az ezekkel ellentétes tényeket bizonyító információk hiányában a kínai termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban 16 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt a kapacitáskihasználás mintegy 72 %-os szintet ért el. A szabad kapacitás tehát jelentős volt, meghaladta a 700 000 tonnát. E szabad kapacitás aktiválásával a kínai termelés az uniós fogyasztás 23 %-át tudná kiszolgálni.
(37)
Emellett, mivel a kínai termelési kapacitás várhatóan a belföldi kereslet növekedésénél jóval nagyobb arányban fog nőni, feltételezhető, hogy a megnövekedett termelés nagy részét exportra szánják.
4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről
(38)
Mivel a vizsgált terméknek a kínai fő exportpiacokon felszámított exportárai a felülvizsgálati időszak során megállapított rendes érték alatt maradnak, valamint a növekvő szabad kapacitás alapján valószínű, hogy az EU-ba irányuló kínai export volumene az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megnőne, dömpingelt árak mellett.
(39)
A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping megismétlődésének valószínűsége.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(40)
A felülvizsgálati időszak alatt 17 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (amelyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.
(41)
E 17 gyártóból 12 gyártó működött együtt teljes mértékben a vizsgálatban. E 12 gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 80 %-át képviselték. Így a 12 együttműködő gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban rájuk mint uniós gazdasági ágazatra hivatkozunk. A fennmaradó uniós gyártókra a továbbiakban egyéb uniós gyártókként hivatkozunk. Ezek az egyéb uniós gyártók a panaszt nem támogatták aktívan, de nem is kifogásolták.
(42)
A kár elemzése céljából a kármutatókat a következő két szinten állapították meg:
-
A makrogazdasági elemek (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el.
-
A mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
(43)
Meg kell jegyezni, hogy a PET uniós piacát a gyártók viszonylag magas száma jellemzi, amelyek általában az Európai Unión kívüli központtal rendelkező nagyobb cégcsoportokhoz tartoznak. A piacon egységesedési folyamat zajlik számos közelmúltbeli cégfelvásárlással és cégbezárással. Például 2009 óta bezártak a Tergal Fibers (Franciaország), az Invista (Németország) és az Artenius (Egyesült Királyság) PET-gyárak, míg az Indorama átvette az Eastman korábbi gyárait az Egyesült Királyságban és Hollandiában.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós fogyasztás
(44)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, az uniós piacra érkező import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.
(45)
A vizsgált termék uniós fogyasztása 2006 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. Részletesebben: a látható kereslet 8 %-kal nőtt 2007-ben, 2007 és 2008 között némileg (2 százalékponttal) csökkent, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 5 százalékponttal nőtt.
1. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (tonna)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat-adatok és a felülvizsgálati kérelem
2. A Kínai Népköztársaságból származó import volumene, piaci részesedése és árai
(46)
Az érintett termék EU-ba irányuló dömpingelt behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony maradt, sőt, csökkent is. A felülvizsgálati időszakban elérte a 13 483 tonnát, ami 0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A kínai behozatal ára 2006 és 2008 között viszonylag stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban meredeken visszaesett CIF-szinten 897 EUR/tonnára, vagyis a 2008-as árakhoz képest 12 százalékponttal csökkent.
2. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
A Kínai Népköztársaságból származó import piaci részesedése
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importár (EUR/tonna)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Forrás: Eurostat
3. Más harmadik országokból származó behozatal
a) Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal
(47)
A fentiekben a (6) és az azt követő preambulumbekezdésekben említetteknek megfelelően a jelenlegi felülvizsgálattal párhuzamosan dömpingellenes és szubvencióellenes eljárást indítottak az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó PET behozatalával szemben.
(48)
Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből az EU-ba irányuló behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 304 202 tonnát, ami 10,2 %-os piaci részesedésnek felel meg. E behozatalok árai még a kínai behozatal árainál is alacsonyabbak voltak.
3. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal volumene (tonna)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal piaci részesedése
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importár (EUR/tonna)
1 030
1 023
1 015
882
Forrás: Eurostat
b) A Koreai Köztársaságból származó behozatal
(49)
A Koreai Köztársaságra 2000 óta vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. Mindazonáltal két koreai vállalatra nulla dömpingellenes vámtétel vonatkozik, és a vizsgálat megállapította, hogy a Koreai Köztársaságból származó import továbbra is jelentős szinten maradt, sőt, nagymértékben növekedett a figyelembe vett időszakban. A koreai import közel 150 %-kal növekedett 2006 és a felülvizsgálati időszak között, piaci részesedése pedig a 2006-os 3,5 %-ról 7,7 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során.
4. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Dél-Koreából származó import volumene (tonna)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
a Dél-Koreából származó import piaci részesedése
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importár (EUR/tonna)
1 084
1 071
1 063
914
Forrás: Eurostat
(50)
A koreai import átlagára általában kissé az uniós gyártók átlagárai alatt maradt. A koreai árak azonban magasabbak voltak, mint a Kínából származó behozatal átlagárai.
c) A fentiekben nem említett harmadik országokból származó behozatal
(51)
Az érintett termék más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban kismértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 428 396 tonnát, ami 14,3 %-os piaci részesedésnek felel meg. E behozatalok árai viszonylag magasak, meghaladják a kínai behozatal és a párhuzamos vizsgálatban szereplő országokból származó behozatal megfelelő árait, valamint az uniós gazdasági ágazat átlagárait.
5. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importár (EUR/tonna)
1 159
1 127
1 135
978
Forrás: Eurostat
(52)
A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(53)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.1. Makrogazdasági elemek
a) Termelés
(54)
Az uniós termelés 4 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Részletesebben, 2007-ben 5 %-kal, körülbelül 2 570 000 tonnára nőtt, de 2008-ban 2007-hez képest meredeken csökkent 10 százalékponttal, majd 1 százalékponttal kissé nőtt 2008 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is elérte a mintegy 2 300 000 tonnát.
6. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
b) Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(55)
Az uniós gyártók termelési kapacitása 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. 2007-ben 1 %-kal nőtt, majd további 5 százalékponttal emelkedett 2008-ban, és még további 9 százalékponttal nőtt a felülvizsgálati időszakban.
7. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (tonna)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapacitáskihasználás
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
(56)
A kapacitáskihasználás 83 %-os volt 2006-ban, 87 %-ra nőtt 2007-ben, majd 2008-ban 75 %-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig már csak 69 %-os volt. A 2008. évi és a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csökkenő kihasználási ráta a csökkenő termelést és a növekvő gyártási kapacitást tükrözi ebben az időszakban.
c) Értékesítési volumen
(57)
Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében kismértékben csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítések 2007-ben 5 %-kal növekedtek, de a következő évben kismértékben a 2006. évi szint alá csökkentek, a felülvizsgálati időszakban pedig 3 %-kal voltak alacsonyabbak, mint 2006-ban, körülbelül 2 100 000 tonna szinten. Figyelembe véve a készletek korlátozott mennyiségét, az értékesítések alakulása jól tükrözi a termelés alakulását.
8. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós értékesítés (tonna)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
d) Piaci részesedés
(58)
A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal csökkent, ez a 2006-os 85 %-ról 75 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései 3 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy a mintába felvett uniós gyártók esetében is kimutatták ezt a csökkenő tendenciát.
9. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós gyártók piaci részesedése
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat-adatok
e) Növekedés
(59)
2006 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 11 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az EU piacán 3 %-kal, piaci részesedése 10 százalékponttal csökkent. Ebből arra lehet következtetni, hogy az uniós gyártók nem tudták kihasználni a piaci növekedés előnyeit.
f) Foglalkoztatás
(60)
Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje 15 %-os csökkenést mutat 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Pontosabban a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2006-os 2 400-ról 2 100-ra, vagyis 13 %-kal csökkent 2007-ben, és e szint közelében maradt 2008-ban és a felülvizsgálati időszak alatt. A 2007-es csökkenés több uniós gyártó szerkezetátalakítást célzó erőfeszítéseire vezethető vissza.
10. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
g) Termelékenység
(61)
Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve - 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a termelés lassabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatási szint, és ez az uniós gyártók növekvő hatékonyságának a jele. Ez különösen 2007-re vonatkozóan egyértelmű, amikor is a termelés nőtt, a foglalkoztatási szint csökkent, és a termelékenység 2006-hoz képest 21 %-kal volt magasabb.
11. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/alkalmazott)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
h) Az eladási árakat érintő tényezők
(62)
Az uniós gyártók kapcsolatban nem álló vevők felé felszámított átlagos éves eladási árai 2006 és 2008 között az EU piacán stabilak maradtak, körülbelül tonnánkénti 1 100 EUR áron. A felülvizsgálati időszakban az átlagos éves eladási ár 12 %-kal csökkent, elérve a tonnánkénti 977 EUR-t. Az átlagos éves eladási ár nem tükrözi a havi vagy éppen napi áringadozásokat a PET európai (és világ-) piacán, de kellően mutatja a figyelembe vett időszakban tapasztalható tendenciát. A PET eladási árai általában követik fő nyersanyagai - főleg a tisztított tereftalátsav (PTA) és a monetilén-glikol (MEG) - ártendenciáit, mivel azok alkotják a PET teljes költségének maximum 80 %-át.
12. táblázat
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
i. A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingből való kilábalás
(63)
Fel kell idézni, hogy a Kínából származó PET jelenlegi rendkívül alacsony importvolumene következtében nem végeztek dömpingszámítást. A (39) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a dömping megismétlődésének valószínűségét a harmadik országokban felszámított árak és a szabad kapacitás alapján megállapították. Az előző dömping utáni helyreállást illetően meg kell említeni, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt végleges dömpingellenes intézkedéseket követően az uniós gazdasági ágazatnak az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségből származó támogatott behozatallal kellett szembenéznie, aminek következtében 2010 júniusában ideiglenes kiegyenlítő intézkedések elrendelésére került sor (11). Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
4.2. Mikrogazdasági elemek
a) Készletek
(64)
A mintában szereplő gyártók zárókészletének szintje 2006 és a felülvizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. Megjegyzendő, hogy mivel a készletek az éves termelés kevesebb mint 5 %-át teszik ki, e mutató korlátozott relevanciájú a kárelemzésben.
13. táblázat
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
b) Bérek
(65)
Az éves munkaerőköltség 2006 és 2007 között 11 %-kal növekedett, majd 2008-ban 2007-hez képest 2 százalékponttal csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig 2008-hoz képest további 9 százalékponttal esett vissza, elérve a 2006-os szintet. Így a munkaerőköltségek összességében stabilak maradtak.
14. táblázat
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (euro)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
c) Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(66)
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek jövedelmezősége a nettó értékesítések százalékában kifejezve negatív maradt, sőt, - 6,9 %-ról - 7,5 %-ra romlott. Pontosabban a mintába felvett gyártók jövedelmezősége javult 2007-ben, amikor is a nettó veszteségek a nettó értékesítések csupán - 1,5 %-át tették ki, a veszteségek azonban jelentős mértékben, - 9,3 %-ra emelkedtek 2008-ban. A helyzet némileg javult a felülvizsgálati időszak alatt.
15. táblázat
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006= - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Befektetések megtérülése (nyereség a befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
(67)
A befektetések megtérülése mint a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2006-os - 9,6 %-os szintről 2007-ben - 3,1 %-ra nőtt. 2008-ban - 16,8 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét - 12,3 %-ra emelkedett. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban negatív maradt, és 2,7 százalékponttal romlott.
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(68)
A működési tevékenységből származó nettó pénzforgalom 2006-ban negatív volt, - 18,5 millió EUR értékben. Jelentősen javult 2007-ben, amikor pozitívvá vált (19,5 millió EUR), 2008-ban viszont lényegesen romlott (- 42 millió EUR), mielőtt elérte volna a - 11 millió EUR-t a felülvizsgálati időszak során. Összességében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban javult, bár továbbra is negatív maradt.
(69)
Nem volt jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonás terén, főként mivel a gyártók egy része nagyobb cégcsoportokhoz tartozik.
16. táblázat
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
e) Beruházások
(70)
A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék előállításába történő éves beruházásai 2006 és 2007 között 34 %-kal csökkentek, 2007 és 2008 között további 59 százalékponttal estek, majd a felülvizsgálati időszakban 2008-hoz képest kismértékben tovább csökkentek. Összességében a beruházások 96 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A beruházásokban bekövetkezett jelentős visszaesés részben azzal magyarázható, hogy 2006-ban és 2007-ben kapacitásnövelés céljából új gyártósorokat vásároltak.
17. táblázat
Minta
2006
2007
2008
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Forrás: kérdőívekre adott válaszok
(71)
A beruházások 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony mértéke az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny pénzügyi helyzete következményének tekinthető.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(72)
A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gyártók csökkentették termelésüket és értékesítéseiket a figyelembe vett időszakban. Bár az észlelt csökkenés nem öltött drámai méreteket, mégis a 2006 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal, 75 %-ra esett vissza.
(73)
Ugyanakkor a vonatkozó mikrogazdasági mutatók szerint a mintába felvett uniós gyártók gazdasági helyzete egyértelműen romlott. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülése negatív maradt, és összességében tovább csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. A pénzforgalom - az általános kedvező tendenciák ellenére - szintén negatív maradt a felülvizsgálati időszak során.
(74)
Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete nem stabil, és nem éri el azt a szintet, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.
F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A behozatal várható volumenének és az árak hatása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(75)
A fenti (38) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal volumenét növeljék.
(76)
A Kínából származó PET harmadik országokban felszámított CIF exportárai alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a különbség nem volt jelentős, és mivel ezekre a behozatalokra szerződéses vámot és bizonyos összegű behozatal utáni díjakat vetnek ki, nem kínáltak volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak a felülvizsgálati időszak alatt. Hangsúlyozni kell azonban azt, hogy a (6) preambulumbekezdésben említett, párhuzamosan futó szubvencióellenes vizsgálatban bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat árait a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen leszorították az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó támogatott behozatal árai. Ezért az a tény, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem történt tényleges alákínálás, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó behozatal újraindulása esetén nem alkalmazna kárt okozó árszintet.
(77)
A Kínából származó behozatal tényleges importárainak a kárt nem okozó árszinttel való összehasonlítása azt mutatta, hogy a Kínából származó behozatal árai alákínálnának az uniós gazdasági ágazat (kárt nem okozó) árainak. Ennek következtében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó valószínűsíthetően dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb mértékben leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és kárt okozna.
(78)
Emellett a Kínában a PET gyártására rendelkezésre álló szabad kapacitást, valamint azt a tényt figyelembe véve, hogy a kínai exportőrök valószínűleg megpróbálnák visszaszerezni elvesztett piaci részesedésüket, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel alacsonyabb exportárakat eredményezne. Ez megerősítené az árleszorítást, ami várhatóan további kedvezőtlen hatást gyakorolna a már most is érzékeny és jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazatnak.
(79)
Jóllehet a Kínából származó behozatalnak az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny helyzetére gyakorolt hatása korlátozott volt a figyelembe vett időszak alatti behozatal alacsony szintje következtében, ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén minden valószínűség szerint megváltozna. Ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, és az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országból származó, dömpingelt árú, megnövekedett exportvolumennel kellene szembenéznie, az tovább rontaná már jelenleg is sérülékeny pénzügyi helyzetét, és további veszteségeket jelentene.
2. Következtetések a kár folytatódásáról vagy megismétlődéséről
(80)
Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínával szemben hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
G. UNIÓS ÉRDEK
(81)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapul. Valamennyi érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére az alaprendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
(82)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották az Unió érdekével ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
(83)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e kényszerítő okok azon következtetés levonásához, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
1. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(84)
Az érintett országból származó behozatalra elrendelt dömpingellenes intézkedések folytatódása nagymértékben erősítené az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó lehetőségeit, hogy ésszerű nyereségességet érjen el, mivel segítene megakadályozni, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős volumenei következtében kiszoruljon a piacról. Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömpingnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(85)
Ennek megfelelően levonható az a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók érdekét szolgálná.
2. A független uniós importőrök érdekei
(86)
A fentiekben ismertetetteknek megfelelően mindössze egy importőr nyújtott be bizonyos információkat a mintavétel keretében. Ez az importőr erőteljesen ellenezte az intézkedések fenntartását, jóllehet bevallása szerint nem importál Kínából. Ennek következtében levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt intézkedések fenntartása nem lesz jelentős hatással ez említett importőrre.
(87)
Más importőr nem nyújtott be releváns információt. Tekintve, hogy nem szűnt meg a behozatal egyéb olyan országokból, melyek vonatkozásában jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, és figyelembe véve, hogy olyan országokból is történik behozatal, amelyekben nincsenek hatályban dömpingellenes intézkedések (pl. Omán, USA, Brazília), az importőrök alternatív beszerzési forrásokból is importálhatnak.
(88)
Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.
3. Az uniós nyersanyagszállítók érdeke
(89)
A vizsgálatban három nyersanyagszállító (két PTA- és egy MEG-szállító) működött együtt a kitöltött kérdőívek határidőben történő benyújtásával. Az európai létesítményeikben foglalkoztatott, a PTA/MEG gyártásába bevont munkatársak száma közel 700 volt.
(90)
Az együttműködő PTA-gyártók a mintába felvett uniós gyártók PTA-beszerzéseinek közel 50 %-át képviselik. A PTA-gyártók erősen függnek a PET-gyártók helyzetétől, mivel ők a fő ügyfeleik. Az alacsony PET-árak alacsony PTA-árakat eredményeznek, és a PTA-gyártók számára alacsony haszonkulcsot jelentenek. Következésképpen úgy tekinthető, hogy a dömpingelt PET-importra elrendelt intézkedések a PTA-gyártók előnyére válnának.
(91)
Az együttműködő MEG-szállítót illetően a MEG a szóban forgó szállító teljes forgalmának kevesebb mint 10 %-át teszi ki. Meg kell jegyezni, hogy a MEG tekintetében nem a PET az egyetlen - sőt nem is a fő - felhasználási terület, és a MEG-gyártók kevésbé függnek a PET-ágazat helyzetétől. Mindazonáltal a PET-ágazat nehézségei korlátozott mértékben hatással lehetnek a MEG-szállítókra, legalábbis rövid- és középtávon.
(92)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt intézkedések fenntartása a nyersanyagszállítók érdekében állna.
4. A felhasználók érdekei
(93)
Az ezen eljárás tárgyát képező PET-et (legalább 78 ml/g viszkozitási számú, ún. „palackminőség” [bottle grade]) leginkább vizespalackok gyártására, illetve egyéb italok palackozásakor használják. Fejlődést mutat, de még viszonylag korlátozott körű a más csomagolóanyagok (szilárd élelmiszerhez és mosó- és tisztítószerekhez) és a lapok gyártására történő felhasználás. A PET-palackok gyártása két szakaszban történik: i. először előformát készítenek a PET öntőformába való injektálásával; és ii. később az előformát felhevítik, majd palackká fújják. A palackkészítés lehet integrált folyamat (vagyis ugyanaz a vállalat megveszi a PET-et, előformát készít, és azt palackká fújja), vagy a második szakaszra korlátozódhat (az előforma palackká fújása). Az előformák viszonylag könnyen szállíthatók, mivel kicsik és nagy a sűrűségük, míg az üres palackok nem stabilak, és a méretük miatt nagyon drága a szállításuk.
(94)
A PET-palackokat a palackozó vállalatok töltik meg vízzel és/vagy más italokkal. A palackozó vállalatok is gyakran érintettek a PET-gyártásban, vagy úgy, hogy részt vesznek az integrált palackozási műveletekben, vagy úgy, hogy díjazási megállapodásokat kötnek az alvállalkozó átalakító cégekkel és/vagy palackgyártókkal, akik részére kialkudják a PET árát annak gyártójával (soft tolling), vagy esetleg meg is veszik a saját palackjaikhoz szükséges PET-et (hard tolling).
(95)
Következésképpen a felhasználók két csoportját lehet megkülönböztetni:
-
átalakítók és/vagy palackgyártók, amelyek közvetlenül a gyártóktól vásárolják a PET-et, előformákká (vagy palackokká) alakítják azt, és továbbértékesítik további feldolgozásra (vagy töltésre), valamint
-
palackozók, amelyek alvállalkozó palackgyártóik/átalakítóik számára vásárolják a PET-et („hard tolling”), vagy arról az árról tárgyalnak, amelyen az alvállalkozó átalakító és/vagy palackgyártó hozzájut a PET-hez („soft tolling”).
(96)
A vizsgákat folyamán több mint 70 felhasználóval vették fel a kapcsolatot, de csak heten (átalakítók és palackozók) döntöttek az együttműködés mellett a kérdőív kitöltésével.
(97)
Megállapítást nyert, hogy az együttműködő felhasználók az érintett országból csak kis mennyiségben importáltak PET-et, és a terméket elsősorban uniós gyártóktól és/vagy más országokból szerezték be.
(98)
Mivel továbbra is rendelkezésre állnak alternatív beszerzési források, és mivel a felhasználók jelenleg csak igen korlátozott mennyiségben importálták az érintett terméket Kínából, levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatallal szemben elrendelt intézkedések fenntartása nem fog semmilyen jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolni az unióbeli felhasználókra.
(99)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánja a meglévő intézkedések fenntartását, egyes érdekelt felek, elsősorban felhasználók, észrevételt nyújtottak be.
(100)
A felülvizsgálatot kérelmező uniós gyártók alapvetően egyetértettek a vizsgálat megállapításaival, különösen az uniós érdekre vonatkozó következtetésekkel.
(101)
Ugyanakkor hét felhasználó és egy felhasználói szövetség kifejezetten ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartását, azt állítva, hogy az uniós érdekkel kapcsolatos bizottsági megállapítások súlyos hiányosságokat és pontatlanságokat tartalmaznak; állításaikat azonban nem támasztották alá.
(102)
Mivel nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely alátámasztaná a bizottsági megállapítások állítólagos pontatlanságaival kapcsolatos állításokat, azokat megalapozottság hiányában elutasítják.
(103)
A nyilvánosságra hozatalt követően az együttműködő importőr szintén ellenezte az intézkedések újbóli elrendelését.
(104)
Ez az érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a PET felhasználók ágazatának érdekeit; állításai szerint az ágazatot kedvezőtlenül fogja érinteni a PET-ek áremelkedése, mert nem tudják majd áthárítani a költségnövekedést.
(105)
Meg kell jegyezni, hogy az említett fél nem bizonyította, hogy a már meglévő intézkedések fenntartása hogyan és milyen mértékben vezetne a PET-ek áremelkedéséhez az uniós piacon.
(106)
Azt is hangsúlyozni kell, hogy a felhasználók e vizsgálatban tanúsított viszonylag alacsony mértékű együttműködése következtében a dosszié nem tartalmaz olyan információkat, amelyek arra utalnának, hogy az intézkedések fenntartása aránytalan hatással lenne a felhasználókra.
(107)
Ennek következtében a rendelkezésre álló információk alapján úgy tekinthető, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz aránytalanul negatív hatással a PET árakra az EU-ban, ezért az importőrnek a felhasználókra gyakorolt negatív hatással kapcsolatos állítását elutasították.
(108)
Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg a jelenlegi intézkedések fenntartásának a PET-et palackozó vállalatokra gyakorolt hatását, ennek következtében pedig az uniós érdekre vonatkozó elemzés hiányos és nem megfelelő.
(109)
E tekintetben meg kell ismételni, hogy a felülvizsgálat megindítását követően mindössze hét felhasználó jelentkezett a Bizottságnál, és az ezen eljárás keretében rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé az uniós felhasználók említett alcsoportja érdekeinek vizsgálatát.
(110)
A nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételek, beleértve a csomagolóvállalatok észrevételeit - a (101) és (102) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően - nem voltak megalapozottak, és nem lehetett őket felhasználni a csomagolóiparra vonatkozó részletesebb elemzéshez.
5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(111)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve levonható az a következtetés, hogy nem állnak fenn kényszerítő okok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(112)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. A benyújtott információkat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.
(113)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó PET behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek az intézkedések külön vámtételekből állnak.
(114)
Az e rendeletben meghatározott egyedi vámtételek kizárólag a felsorolt vállalatok - vagyis az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet 1. cikke (2) bekezdésében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott termék behozatala nem részesülhet e vámtételekből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(115)
Ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérelmet (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (12), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, belföldi és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg a 39076020 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
(EUR/t)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Minden más vállalat
184
A999
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat kiigazítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (13) 145. cikkének megfelelően, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjábanvaló kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.