RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 467/2010
af 25. maj 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I marts 2004 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 398/2004 (2) efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den endelige told blev fastsat til 49 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 2200/90 (3).
(2)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (4) blev den endelige antidumpingtold i januar 2007 udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen i oktober 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen den 1. december 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden modtog Kommissionen den 18. december 2008 en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af Euroalliages (ferrolegeringsindustriens forbindelsesudvalg) på vegne af producenter i Unionen, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde 100 %, af den samlede produktion af silicium i Unionen. Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse blev indgivet af EUSMET (europæiske brugere af siliciummetal) og er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet. Anmodningen var baseret på umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at de nye omstændigheder var af varig karakter.
(6)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de ansøgende EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som den vidste var berørt, og deres sammenslutninger samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, der var anført i anmodningerne, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang og sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. grundforordningens artikel 17.
(9)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008.
(10)
Kommissionen modtog svar fra 11 virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina. Efter en gennemgang af oplysningerne fra disse virksomheder blev det imidlertid klart, at kun et lille antal besvarelser kom fra virksomheder, der eksporterede deres egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter.
(11)
Alle ovennævnte virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina anførte, at de havde til hensigt at anmode om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(12)
Kommissionen sendte ansøgningsskemaer om henholdsvis markedsøkonomisk og individuel behandling til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt. Tre kinesiske eksportører indgav anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksportører trak imidlertid efterfølgende sin anmodning tilbage, hvorimod det konstateredes, at de to andre ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union i UP. Disse to virksomheders anmodninger blev derfor ikke behandlet.
(13)
Dertil kom seks andre kinesiske virksomheder eller virksomhedskoncerner, der indgav ansøgningsskemaer om individuel behandling. I løbet af undersøgelsen ophørte tre virksomheder imidlertid med at samarbejde. Af de tre tilbageværende virksomhedskoncerner solgte den ene den pågældende vare til en ikke-forretningsmæssigt forbundet forhandler. Det kunne ikke i forbindelse med undersøgelsen fastslås med sikkerhed, om EU-markedet var den endelige destination for salget. Da denne virksomhedskoncern derfor ikke kan betragtes som en eksporterende producent, måtte anmodningen om individuel behandling afvises. Som anført i betragtning 30 måtte konklusionerne for en virksomhed, der ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, jf. grundforordningens artikel 18, baseres på de foreliggende oplysninger. Anmodningen om individuel behandling for den sidste virksomhed blev antaget til behandling.
(14)
Ud af de to tilbageværende virksomheder, der anmodede om at måtte indgå i stikprøven og om en individuel undersøgelse, indsendte dog kun den ene en spørgeskemabesvarelse inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Denne virksomhed eksporterede imidlertid ikke den pågældende vare til EU-markedet.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(17)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de ansøgende EU-producenter, 12 brugere, to brugersammenslutninger, seks eksportører/producenter i Kina og tre producenter i referencelandet.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Ansøgende EU-producenter:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien
-
Ferropem SAS, Chambery, Frankrig
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland
Eksporterende producenter i Kina:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Producenter i referencelandet (Brasilien):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Brugere:
Aluminiumsindustrien
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italien
Kemisk industri:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Wacker Chemie AG, München, Tyskland
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Det Forenede Kongerige.
4. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(19)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(20)
Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(21)
Den pågældende vare er den samme som i de foregående undersøgelser, dvs. siliciummetal med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2804 69 00 (med indhold af silicium på under 99,99 vægtprocent). Alene på grund af den aktuelle klassifikation i den kombinerede nomenklatur anvendes udtrykket »silicium«. Silicium af en større renhed, dvs. med indhold af silicium på 99,99 vægtprocent og derover, som hovedsagelig anvendes i industrien for elektroniske halvledere, henhører under en anden KN-kode og er ikke omfattet af denne procedure.
(22)
Silicium fremstilles ved carbotermisk reduktion af kvarts (silica) med forskellige former for kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn med nedsænket elektrode. Det markedsføres i form af klumper, korn, granulat eller pulver ifølge internationalt anerkendte tekniske renhedsspecifikationer.
(23)
Silicium anvendes først og fremmest i to industrier, nemlig i den kemiske industri til fremstilling af methylchlorsilaner eller trichlorsilaner og tetrachlorsilicium og i aluminiumsindustrien til fremstilling af aluminiumslegeringer i primære og sekundære smelteværker med henblik på at fremstille støbelegeringer til forskellige industrier, navnlig til bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen.
2. Samme vare
(24)
Som i de tidligere udløbsundersøgelser har denne undersøgelse vist, at silicium, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, silicium, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Brasilien), og silicium, der fremstilles og sælges i Unionen af de ansøgende EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
(25)
Det konkluderes derfor, at disse varer anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
Som nævnt i betragtning 12 blev det i løbet af undersøgelsen konstateret, at de tre virksomheder, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, enten ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til den Europæiske Union eller trak deres anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage. Der blev derfor ikke indrømmet nogen virksomhed markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der som regel i givet fald en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kan indrømmes individuel behandling.
(28)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
a)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
b)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
c)
Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
d)
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
e)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(29)
Det skal først bemærkes, at den i betragtning 12 nævnte virksomhed, der først anmodede om markedsøkonomisk behandling, men siden trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, også trak sin anmodning om individuel behandling tilbage. Denne anmodning blev derfor ikke gennemgået nærmere.
(30)
Ud af de seks virksomheder eller virksomhedskoncerner, der kun anmodede om individuel behandling, ophørte tre med at samarbejde, og en indsendte ikke de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister og lagde dermed væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 18. De blev derfor betragtet som ikke-samarbejdsvillige, og konklusionerne vedrørende dem blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(31)
De fire berørte virksomheder eller virksomhedskoncerner blev underrettet om sandsynligheden for anvendelsen af de foreliggende oplysninger og grundene dertil, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Der blev imidlertid ikke modtaget nye beviser eller oplysninger fra nogen af de fire virksomheder, der kunne have rettet op på manglerne i de indsendte svar eller ændret den konklusion, at grundforordningens artikel 18 skulle finde anvendelse på dem.
(32)
Ud af de to tilbageværende virksomhedskoncerner, jf. betragtning 13, kan en virksomhedskoncern ikke betragtes som en eksporterende producent af den pågældende vare, og dennes anmodning om individuel behandling blev derfor ikke behandlet.
(33)
Det konstateredes, at den sidste eksportør opfyldte alle de i grundforordningens artikel 9, stk. 5, fastsatte kriterier.
(34)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at Jinneng Group bør indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. Skønt Norge blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse og i de efterfølgende udløbsundersøgelser, afsløredes det i forbindelse med den nuværende undersøgelse, at omstændighederne, for så vidt angår det norske marked, siden havde ændret sig betydeligt. Den indenlandske produktion i Norge dalede således med omkring 20 % mellem 2005 og 2008, og importen af silicium i Norge udgjorde 97 % af forbruget på hjemmemarkedet. I UP var der kun en indenlandsk producent, der forsynede hjemmemarkedet.
(36)
Derfor blev Brasilien som foreslået af begge ansøgere taget i betragtning som egnet tredjeland med markedsøkonomi i indledningsmeddelelsen. Undersøgelsen afslørede faktisk, at Brasilien er den næststørste producent i verden af silicium efter Kina, og at det brasilianske marked er meget konkurrencedygtigt med syv siliciumproducenter, der fremstiller en række forskellige kvaliteter af silicium. Brasilien blev også betragtet som et åbent marked med betydelige importmængder, især fra Kina. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Brasilien, men ingen af dem benyttede sig heraf.
(37)
I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Brasilien var det mest velegnede referenceland.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(38)
Tre producenter i Brasilien udviste samarbejdsvilje ved at indgive oplysninger vedrørende omkostninger ved og salg af silicium på det brasilianske hjemmemarked. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra disse producenter som anført nedenfor.
(39)
Kommissionen undersøgte, om Brasiliens hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(40)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(41)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(42)
Den normale værdi blev, afhængigt af varetypen, fastsat ud fra de vejede gennemsnitlige salgspriser på alt salg eller de vejede gennemsnitlige salgspriser udelukkende på fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i referencelandet på grundlag af de efterprøvede oplysninger for tre producenter i det pågældende land.
4. Eksportpris
(43)
Alt eksportsalg til den Europæiske Union fra den eneste eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling, foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Kina, og varerne blev efterfølgende videresolgt til uafhængige kunder i Unionen. I dette tilfælde blev eksportprisen fastsat på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne ikke var frit fastsat, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). Det blev navnlig hævdet, at der fandt »prisforhandlinger« sted mellem de kinesiske toldmyndigheder og eksportørerne for at fastsætte et »fornuftigt« prisniveau. De i den forbindelse indsendte oplysninger vedrørte imidlertid ikke silicium, og det var også opfattelsen, at disse påståede »forhandlinger« ikke havde nogen indvirkning på den pris, som den endelige kunde skulle betale, og som var et resultat af frie forhandlinger parterne imellem. Denne påstand måtte derfor afvises.
(45)
EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, var statsejet, modtog råmaterialesubsidier og havde betydelige handelsaktiviteter, som ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at den pågældende eksportør ikke længere var statsejet i NUP, og at der derfor ikke var statslig indblanding i virksomhedens handelsaktiviteter med henblik på at muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår råmaterialesubsidier, blev påstanden betragtet som udokumenteret. Disse påstande måtte derfor afvises.
5. Sammenligning
(46)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, fysiske egenskaber, inspektionsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, når dette var relevant og berettiget. Der blev også foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), i betragtning af, at det konstateredes, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler havde samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis.
(47)
Undersøgelsen afslørede, at der blev afkrævet eksportafgifter på eksportsalg af silicium i UP. Da afgifterne havde en indvirkning på prissammenligneligheden, fandtes det hensigtsmæssigt at justere eksportprisen for andre faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme afgiftsniveau, dvs. inkl. moms.
(49)
Det blev hævdet, at den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, burde afspejles i beregningen af den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at den moms, der blev betalt på sådanne indkøb, var fradragsberettiget uanset de eksporterede varers eksportmomsrestitutionsordning og uanset varernes destination. Den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, er derfor en neutral faktor, der ikke har nogen indvirkning på sammenligneligheden af eksportpris og normal værdi. Denne påstand måtte derfor afvises.
(50)
Det blev også hævdet, at den metode, som blev benyttet til at tage hensyn til afgifter, var forskellig fra den, der blev benyttet i andre tilfælde, og at momsen på eksportsalg skulle have været fratrukket eksportprisen. Det bemærkes, at det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), at en justering for indirekte skatter kun bør foretages for den normale værdi og under omstændigheder, der er beskrevet i ovennævnte artikel, og som ikke gør sig gældende i denne sag. Påstanden blev derfor afvist.
6. Dumpingmargen
6.1. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(51)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, blev fastsat ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik pr. varekontrolnummer med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(52)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, er på 16,3 %.
6.2. For alle andre eksportører/producenter
(53)
For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke-samarbejdsvillige eksportører/producenter i Kina, blev graden af samarbejdsvilje først fastsat. Graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. under 1 % af den samlede import fra Kina. Derfor blev dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at sammenligne den gennemsnitlige importværdi af silicium fra Kina, jf. Eurostat, behørigt justeret - efter fradrag af salg fra den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling - med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(54)
En part hævdede, at samarbejdsniveauet ikke blev vurderet korrekt, da en samarbejdsvillig eksportør havde eksporteret betydelige mængder af silicium til Unionen. Under de omstændigheder blev det hævdet, at oplysningerne fra denne eksportør skulle have været brugt til at beregne den landsdækkende dumpingmargen, således som det blev gjort i den undersøgelse, der blev omtalt i betragtning 1. Disse påstande måtte afvises, fordi det konstateredes, at denne virksomheds priser til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen ikke var blevet fastsat på forretningsmæssige vilkår.
(55)
Alternativt blev det hævdet, at der skulle have været benyttet oplysninger fra de samarbejdsvillige importører til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen. Som nævnt i betragtning 54 skete en stor del af disse samarbejdsvillige parters import ikke på forretningsmæssige vilkår, og derfor blev priserne betragtet som upålidelige. De resterende importmængder blev betragtet som utilstrækkeligt repræsentative som grundlag for den landsdækkende told. Dette argument blev derfor afvist.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev de bemærkninger, som blev modtaget vedrørende den normale værdis varesammensætning, taget i betragtning, da den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat. Sammenligningen blev derfor foretaget med anvendelse af oplysninger fra de samarbejdsvillige importører, for så vidt angår varetyper.
(57)
På det grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til 19,0 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(59)
For at undersøge, om det dumpingmargenniveau, man nåede frem til under NUP, er af varig karakter, blev udviklingen i eksportpriserne og den normale værdi gennemgået.
(60)
Det skal først bemærkes, at den dumpingmargen, man nåede frem til i den sidste undersøgelse (7), dvs. 12,5 %, ligger tættere på niveauet i denne procedure end på niveauet for de gældende foranstaltninger.
(61)
For så vidt angår eksportpriser efter NUP, viser Eurostat-tal, at de er dalet med omkring 15 % i de første ni måneder i 2009.
(62)
For så vidt angår den normale værdi, afslørede undersøgelsen, at den normale værdi var dalet i tilsvarende omfang i samme periode. Som følge heraf bliver dumpingmargenen for eksport af silicium over de første ni måneder af 2009 på et niveau, der svarer til det, som blev konstateret i NUP.
(63)
Ovennævnte viser, at de kinesiske eksportpriser er tættere på verdensmarkedspriser, end da foranstaltningerne oprindeligt blev indført (8).
(64)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at det i NUP konstaterede dumpingniveau er af varig karakter.
2. Sandsynligheden for fortsat dumping på de i interimsundersøgelsen fundne niveauer
(65)
Det blev undersøgt, om det var sandsynligt, at dumping på det i interimsundersøgelsen fundne niveau ville fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfaldt, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(66)
For så vidt angår sandsynligheden for fortsat dumping, blev udviklingen i produktionen og produktionskapaciteten undersøgt samt den sandsynlige udvikling i eksportsalget til Den Europæiske Union og til andre markeder i tredjelande.
3. Produktionskapacitet, produktionsmængde og forbrug i Kina
(67)
Den samlede produktionskapacitet for silicium i Kina måtte beregnes. De statistikker (9), som de berørte parter havde indsendt, viste en samlet kapacitet på 2,2 mio. tons i 2008, men undersøgelsen afslørede, at dette tal var klart overvurderet, fordi det ikke tog hensyn til et betydeligt antal lukninger af ovne (på grund af eksempelvis omstrukturering i siliciumindustrien, den økonomiske krise og jordskælvet i Sichuanprovinsen i 2008) og heller ikke inddrog den ustabile energiforsyning i visse regioner, der faktisk førte til en lavere kapacitet end den, som fremgik af de tilgængelige statistikker. Efter at der var blevet foretaget justeringer, blev den faktiske produktionskapacitet derfor beregnet til omkring 1,5 mio. tons, hvilket svarede til en stigning på mindst 25 % i forhold til kapaciteten i 2002 (den foregående udløbsundersøgelses undersøgelsesperiode, jf. betragtning 1), hvor den blev beregnet til at være på mellem 600 000 tons og 1,2 mio. tons (10).
(68)
Sammenslutningen EUSMET hævdede, at den havde indsendt en detaljeret beregning af produktionskapaciteten i Kina og anvendt en udnyttelsesgrad på 40 %. Dens beregnede kapacitet var på 1,16 mio. tons. Det konstateredes imidlertid, at denne påstand ikke var underbygget, navnlig da der ikke blev indsendt dokumentation vedrørende den anvendte udnyttelsesgrad. Den udnyttelsesgrad, som Kommissionen anvendte, stammer fra kontrollerede oplysninger fra de vigtigste samarbejdsvillige producenter i Kina og blev derfor betragtet som de mest pålidelige tilgængelige oplysninger i den forbindelse. Denne påstand måtte derfor afvises.
(69)
Den samme part fremførte også det argument, at ovne svarende til eller under en vis kapacitetstærskel ville blive lukket som følge af en regeringsbeslutning, hvilket ville nedbringe den samlede kapacitet i Kina yderligere. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at denne regeringspolitik ikke fandt anvendelse i hele Kina. EUSMET indsendte ingen dokumentation for antallet af de pågældende ovne og indvirkningen på den samlede kapacitet. Ved undersøgelsen blev der heller ikke bragt nogen væsentlig kapacitetsnedgang for dagen på det grundlag. Denne påstand måtte derfor afvises.
(70)
EUSMET hævdede endvidere, at produktionskapaciteten ville ligge tæt på Kinas salgsmængde i 2008, dvs. 960 000 tons, uden dog at dokumentere denne påstand. Endvidere havde en række faktorer en indvirkning på salgsmængderne (som f.eks. produktion til lageropbygning, leverancer af råmaterialer og logistiske problemer i forbindelse med OL), og derfor var det opfattelsen, at salgsmængder ikke kan betragtes som svarende til produktionskapaciteten. Dette argument måtte derfor afvises.
(71)
For så vidt angår produktionsmængden af silicium, afslørede undersøgelsen ud fra de tilgængelige oplysninger, at produktionsmængden voksede betydeligt, med 79 % fra 535 000 tons i 2002 til 960 000 tons i NUP. Overskudskapaciteten blev derfor lavt sat til ca. 540 000 tons i NUP, hvilket er tæt på Unionens samlede forbrug i NUP, og hvilket er næsten dobbelt så meget som det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af silicium i samme periode, jf. betragtning 72.
(72)
Undersøgelsen afslørede samtidig, at det kinesiske forbrug, som udgjorde omkring 280 000 tons i NUP, sandsynligvis vil vokse i de kommende år, jf. betragtning 73. Det voksende forbrug er en følge af en kombination af faktorer og politikforanstaltninger i siliciumindustrien og dens aftagerindustrier. Aftagerindustrierne i Kina er voksende, og der er blevet foretaget og planlagt investeringer i nær fremtid for at opfylde det voksende behov for videreforarbejdede varer. De kinesiske myndigheder har desuden indført importrestriktioner for en række kilder (f.eks. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Japan og USA), for så vidt angår en vigtig videreforarbejdet vare (siloxan), som blev leveret i betydelige mængder fra disse lande.
(73)
Det er ganske vist vanskeligt at vurdere den nøjagtige virkning af politikforanstaltninger, herunder omstrukturering i siliciumindustrien, men en række interesserede parter anførte, at efterspørgslen i Kina ville nå omkring 580 000 tons ved udgangen af 2011. Dette skøn blev fundet rimeligt.
(74)
Selv i betragtning af ovennævnte prognose for efterspørgslen på hjemmemarkedet, og selv om den kinesiske eksport til andre markeder ville nå de høje niveauer fra 2008, jf. betragtning 79, ville overkapaciteten alligevel stadig være betydelig (ca. 240 000 tons i 2011). Det bemærkes også, at i betragtning af den igangværende omstruktureringsproces, er det ikke kun efterspørgslen, der sandsynligvis vil vokse i Kina, men også produktionskapaciteten og -mængden.
(75)
For så vidt angår sandsynligheden for voksende produktionskapacitet i Kina, fremkom EUSMET med oplysninger om en række planlagte siliciumproduktionsanlæg og påstod, at de fleste ikke bliver til noget. Påstanden byggede udelukkende på bemærkninger fra dens medlemmer og blev ikke dokumenteret. Den påstod også, at hvis det er sandsynligt, at den kinesiske produktionskapacitet vokser, ville det hovedsagelig være på grund af en EU-producents projekt, som ville forøge Kinas produktionskapacitet med 100 000 metriske tons om året. Oplysningerne fra EUSMET blev ikke dokumenteret, og derfor blev påstanden afvist.
(76)
I den forbindelse hævdede EUSMET, at det kinesiske hjemmemarkedsforbrug langt havde overhalet produktionsstigningen og fortsat ville vokse. Derfor kan produktionsmængden i Kina ikke i tilstrækkelig grad opfylde efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked. Som allerede nævnt er det uomtvisteligt, at efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked sandsynligvis vil vokse i fremtiden. Som det fremgår af ovenstående, bekræftede konklusionerne af undersøgelsen imidlertid ikke EUSMET's påstande. EUSMET satte hverken tal på den øgede efterspørgsel eller de fremtidige produktionsmængder i Kina, og den fremkom ikke med andre oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand, som derfor måtte afvises.
4. Import fra Kina til EU og andre markeder i tredjelande: mængder og priser
(77)
I den betragtede periode voksede den kinesiske eksport til Unionen med 113 % trods de gældende foranstaltninger. For så vidt angår priser og trods en stigende tendens i NUP, lå de i hele den betragtede periode under EU-erhvervsgrenens salgspriser i EU. Som anført i betragtning 54 og 62 var dumpingniveauet for eksportpriserne på silicium til Unionen også betydeligt både under og efter NUP.
(78)
Prisniveauet i Unionen var stadig højere end på andre markeder i tredjelande. Dette forklarer delvis de kinesiske eksportørers store interesse i EU-markedet trods de gældende antidumpingforanstaltninger. I den forbindelse skal det også bemærkes, at kinesiske eksportører omgik de gældende antidumpingforanstaltninger ved omladning via Republikken Korea (11), hvilket yderligere styrker den konklusion, at de kinesiske eksportører har en stor interesse i EU-markedet.
5. Den kinesiske eksport til tredjelande: mængder og priser
(79)
Den kinesiske eksport til andre markeder i tredjelande var betydelig i mængde, og oversteg de mængder, der eksporteredes til Den Europæiske Union. Det bør imidlertid bemærkes, at fob-priser til tredjelande i gennemsnit var mellem 4 % og 14 % lavere end eksportpriserne til Unionen i henholdsvis 2008 og de første ni måneder af 2009 (12).
(80)
EUSMET hævdede, at Kommissionens konklusioner i retning af højere gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til Unionen ikke tog højde for varesammensætningen på andre markeder. Det bemærkes, at EUSMET ikke fremlagde dokumentation til støtte for sin påstand. Den fremkom ikke med oplysninger om eller forklaringer på, i hvor høj grad den varesammensætning, der eksporteredes til andre tredjelande, faktisk var anderledes. Den indsendte dokumentation om prisforskellene mellem varetyperne vedrørte endvidere udelukkende EU-markedet og en periode betydeligt forud for NUP, nemlig 2001/02. Derfor kunne det ikke betragtes som et tilstrækkeligt nøjagtigt grundlag for at fastsætte prisforskelle mellem varetyper under og efter NUP. Under alle omstændigheder ændrede de tilgængelige oplysninger om NUP ikke konklusionerne i betragtning 79. Denne påstand blev derfor afvist.
(81)
Med undtagelse af USA, der er beskyttet af en høj antidumpingtold (139,49 %) over for silicium med oprindelse i Kina, havde kinesisk eksport fri adgang til andre større markeder i tredjelande.
(82)
EUSMET fremførte, at det asiatiske marked ville være hoveddestinationen for kinesisk silicium, og at væksten på det japanske og det koreanske marked ville være betydelig. Det anfægtes ikke, at Asien er hoveddestination for kinesisk silicium. Selv om forbruget vokser i de kommende år på det japanske og det sydkoreanske marked, forventes dette øgede forbrug imidlertid ikke at være i stand til at absorbere den betydelige kinesiske overkapacitet. Desuden har undersøgelsen vist, at det japanske marked, der er hovedmarkedet for Kina, er mættet med kinesisk silicium.
(83)
EUSMET hævdede, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville forsyningsmønstrene for den kemiske industri ikke blive påvirket. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke denne påstand, eftersom en række brugere (den kemiske industri og aluminiumsindustrien) fastslog, at de sandelig ville købe øgede mængder i Kina, hvis foranstaltningerne bortfaldt. Derfor blev dette argument afvist.
(84)
I betragtning af ovenstående forventes overskudskapacitet i Kina at blive afsat på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(85)
I betragtning af, at importen til Unionen i NUP skete til dumpingpriser, er det meget sandsynligt, at dumpingen også vil fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder. Dette bekræftes af udviklingen efter NUP, hvor importen af silicium fra Kina fortsat skete på prisniveauer under dem i NUP, jf. betragtning 131.
6. Konklusion
(86)
Undersøgelsen viste, at eksportmængderne af den pågældende vare til EU voksede betydeligt i den betragtede periode, og at det konstaterede dumpingniveau for denne import var betydelig i NUP.
(87)
I betragtning af overskudskapaciteten i Kina i NUP og trods den voksende efterspørgsel på hjemmemarkedet, er der stor sandsynlighed for, at der vil blive eksporteret store mængder silicium til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder. Efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina vil nemlig ikke kunne absorbere overskudskapaciteten, og EU-markedet er det eneste betydelige marked, som overskudskapacitet kunne eksporteres til. EU-markedet er faktisk et attraktivt marked for kinesisk eksport, eftersom priserne til EU-kunder gennemsnitligt er højere end priserne til kunder i tredjelande. Kinesiske eksportørers interesse i EU-markedet bekræftes også af tidligere omgåelsespraksis.
(88)
Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.
E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(89)
De tre klagende EU-producenter besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Klagernes produktion udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(90)
De specifikke oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen og forbrug måtte indekseres, jf. grundforordningens artikel 19, da EU-erhvervsgrenen kun omfatter tre producenter, hvoraf to tilhører samme koncern. Eurostat-oplysningerne måtte justeres for at tage hensyn til oplysninger om medlemsstaternes import af silicium, som de krævede behandlet fortroligt, og derfor måtte de også indekseres.
2. EU-forbruget
Tabel 1
EU-forbruget (på grundlag af salgsmængder)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
115
118
121
År/år-udvikling
-
15 %
3 %
3 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
(91)
Unionens forbrug blev baseret på en kombination af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importmængden fra tredjelande ud fra justerede oplysninger fra Eurostat.
(92)
På denne baggrund voksede EU-forbruget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 21 %, jf. tabel 1 ovenfor.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
Tabel 2
Import fra Kina, mængde, markedsandel og importpris
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Importmængde
100
183
168
213
Markedsandel
100
159
143
176
Cif-importpris EUR/ton
100
106
120
188
Kilde: Justerede statistikker fra Eurostat.
(93)
I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina med 113 %, mens forbruget i Unionen voksede med 21 %. Tallene omfatter import af silicium fra Republikken Korea, da foranstaltningerne i 2007 blev udvidet til at omfatte det land efter en omgåelsesprocedure. Trods de gældende antidumpingforanstaltninger voksede den kinesiske markedsandel med 76 procentpoint i den betragtede periode, og den ligger langt højere end markedsandelen på 3,9 %, som gjorde sig gældende i 2002, den foregående undersøgelses NUP. Langt størstedelen, dvs. 90 % af importen fra Kina, skete imidlertid under ordningen for aktiv forædling (Inward Processing Regime) uden betaling af told.
(94)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina voksede med 88 % i den betragtede periode. Den største prisforøgelse skete imidlertid mellem 2007 og NUP.
(95)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris ab fabrik blev sammenlignet med de gennemsnitlige kinesiske cif-importpriser ved Unionens grænse. Disse priser hidrørte fra justerede tal fra Eurostat og omfattede omkostninger efter importen, told og antidumpingtold. Sammenligningen viste, at de kinesiske importpriser ikke underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i NUP. De gennemsnitlige kinesiske importpriser omfattede også salg af kinesisk silicium til aktiv forædling. Det bemærkes, at det konstateredes, at priserne på silicium til aktiv forædling, som udgjorde langt størstedelen af den kinesiske import, i gennemsnit lå 15 % højere i NUP end priserne på silicium til fri omsætning.
(96)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning ville have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke var indført foranstaltninger.
4. Importen fra andre tredjelande: mængde, markedsandel og priser
Tabel 3
Import fra andre tredjelande (mængde)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
114
100
113
Brasilien
100
113
123
93
Rusland
100
39
114
116
Bosnien Hercegovina
100
202
165
174
Andre tredjelande
100
110
101
118
I alt
100
112
112
110
Markedsandel
100
97
95
91
Kilde: Eurostat.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande (gennemsnitspriser)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
93
101
128
Brasilien
100
98
108
149
Rusland
100
130
116
170
Bosnien Hercegovina
100
102
116
163
Andre tredjelande
100
112
116
119
I alt
100
100
108
145
Kilde: Eurostat.
(97)
Den samlede importmængde af silicium fra andre tredjelande end Kina og Republikken Korea voksede med 10 % i den betragtede periode, hvorimod denne imports markedsandel dalede med 9 procentpoint i NUP. De største eksportører til Unionen var Brasilien, Norge og Rusland, mens Bosnien Hercegovina var en ny forsyningskilde.
(98)
Importpriserne fra disse lande voksede med 45 % i den betragtede periode. De lå i gennemsnit 15 % over de kinesiske priser undtagen i NUP, hvor de var 5 % lavere.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Produktion
100
94
108
107
År/år-udvikling
-
-6 %
14 %
0 %
Produktionskapacitet
100
102
112
114
År/år-udvikling
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitetsudnyttelse
100
92
96
94
År/år-udvikling
-
-8 %
3 %
-2 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(99)
EU-erhvervsgrenens produktion voksede med 7 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviste en samlet vækst på 14 % i den betragtede periode som følge af investeringer. Kapacitetsudnyttelsen dalede imidlertid med 6 % i den betragtede periode. Denne udvikling skal ses i sammenhæng med den markante stigning i EU-forbruget på 21 % i samme periode.
5.2. Lagerbeholdninger
Tabel 6
Lagerbeholdninger
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
91
82
82
År/år-udvikling
-
-9 %
-9 %
0 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
Lagrene mindskedes med 18 % i den betragtede periode. Dette skyldtes høj efterspørgsel især i 2007 og NUP, som var usædvanligt gunstige perioder i den økonomiske cyklus. Lagrene i 2005 udgjorde omkring 27 % af EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, hvorimod de dalede til 19 % af EU-salgsmængden i NUP.
5.3. Salgsmængder, markedsandel og priser
Tabel 7
Salgsmængder og salgsværdier
2005
2006
2007
NUP
Salgsmængde (indeks)
100
103
116
118
År/år-udvikling
-
3 %
13 %
2 %
Salgsværdi (indeks)
100
105
132
178
År/år-udvikling
-
5 %
27 %
45 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
89
98
98
År/år-udvikling
-
-11 %
9 %
-1 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
102
114
150
År/år-udvikling
-
2 %
12 %
37 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 18 % i den betragtede periode. Samtidig voksede salgsværdien med 78 % med store stigninger i 2007 og NUP som følge af den øgede efterspørgsel på siliciummarkedet. EU-erhvervsgrenens markedsandel dalede imidlertid med 2 procentpoint i NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens dalende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode, jf. betragtning 99, viste, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud var i stand til at udnytte den øgede efterspørgsel og det øgede forbrug på siliciummarkedet, navnlig for så vidt angår markedsandel.
(102)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser voksede væsentligt i 2007 og i NUP, da der de to år var en stærk efterspørgsel på siliciummarkedet, som førte til usædvanligt høje priser. I den betragtede periode voksede EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 50 %. De betydeligt voksende salgspriser kombineret med en lavere stigning i produktionsomkostningerne spillede en afgørende rolle i den væsentlige forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.4. Faktorer, der påvirker Unionens priser
(103)
Den store efterspørgsel i hele den betragtede periode medførte en markant stigning i priserne. Prisniveauerne for importen fra tredjelande, herunder Kina, fulgte samme stigende tendens som EU-erhvervsgrenens priser.
(104)
I den betragtede periode voksede de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 21 %, mens den tilsvarende stigning i den gennemsnitlige enhedssalgspris var på 50 %.
5.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 10
Beskæftigelse
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
93
91
100
År/år-udvikling
-
-7 %
-2 %
9 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 11
Produktivitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
101
119
108
År/år-udvikling
-
1 %
18 %
-11 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 12
Lønninger (EUR/arbejdstager)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
94
107
117
År/år-udvikling
-
-6 %
13 %
10 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(105)
Beskæftigelsen forblev i det store og hele stabil i den betragtede periode, mens gennemsnitslønningerne voksede med 17 %. Produktiviteten voksede med 8 % i samme periode som følge af den voksende produktionsmængde.
5.6. Rentabilitet
Tabel 13
Rentabilitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
161
389
671
År/år-udvikling
-
61 %
228 %
282 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(106)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet seksdobledes næsten fra 2005 til NUP og nåede op på et højt niveau i NUP. Denne øgede fortjeneste i 2007 og NUP skyldtes voksende salgspriser grundet en stor efterspørgsel på siliciummarkedet som følge af de foreliggende usædvanligt gunstige økonomiske betingelser. Og det til trods for en stigning i produktionsomkostningerne på 21 % i perioden.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
Tabel 14
Investeringer og investeringsafkast
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
135
310
717
År/år-udvikling
-
35 %
174 %
408 %
Investeringsafkast
7 %
14 %
47 %
96 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(107)
Investeringerne voksede betydeligt i den betragtede periode, de seksdobledes nemlig, svarende til omkring 30 % af den opnåede fortjeneste. EU-erhvervsgrenen viste sit engagement i Unionens siliciummarked i form af investeringer for at øge produktionskapaciteten enten ved at installere nyt maskineri eller ved at opgradere eksisterende maskineri. Endvidere investerede den i den metallurgiske proces for silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien. Dette nye produkt har meget gode fremtidsperspektiver.
(108)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat på den pågældende vare udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, steg markant i den betragtede periode. Undersøgelsen tydede ikke på, at EU-erhvervsgrenen havde større vanskeligheder ved at rejse kapital.
5.8. Likviditet
Tabel 15
Likviditet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
114
348
672
År/år-udvikling
-
14 %
233 %
325 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(109)
Likviditeten udviste en positiv tendens, der lignede rentabilitetens, og den voksede betydeligt i den betragtede periode.
5.9. Vækst
(110)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til fuldt ud at udnytte den betydelige vækst i forbruget, da den kun benyttede 80 % af sin kapacitet, og mistede derfor to procentpoint af sin markedsandel. Trods de gældende foranstaltninger var det den kinesiske import, som nød godt af væksten i forbruget, idet store mængder af importen foregik under ordningen for aktiv forædling.
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(111)
I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, både ud fra oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, og beregninger baseret på de foreliggende oplysninger.
5.11. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(112)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i en positiv økonomisk sammenhæng at genrejse sig efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. Der mindes dog om, at dumpingmargenerne forblev betydelige.
5.12. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
Tabel 16
EU-erhvervsgrenens eksportmængde
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
72
168
27
År/år-udvikling
-
-28 %
96 %
- 141 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(113)
EU-erhvervsgrenens eksport af silicium blev mere end halveret i den betragtede periode og faldt navnlig i NUP. Skønt dette fald forholdsmæssigt kan forekomme drastisk, er det mindre betydeligt i absolutte tal, da EU-erhvervsgrenen ikke er eksportorienteret. EU-producenterne er stærkt engageret i EU-markedet. Det bør imidlertid bemærkes, at nogle af EU-producenterne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for Unionen, der producerer og sælger til disse markeder, hvorved behovet for eksport fra Unionen daler.
5.13. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(114)
Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltningerne har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. I den betragtede periode udviste alle de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktivitet, lagre, salgsmængde, salgspriser, investeringer, rentabilitet og likviditet en positiv udvikling. Den fortjeneste, der opnåedes i NUP, afspejler, at denne lå i en usædvanligt gunstig periode i den økonomiske cyklus.
(115)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens markedsandel, kunne den let faldende tendens opfattes som pegende i retning af skade, eftersom EU-erhvervsgrenen trods tilgængelig produktionskapacitet ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug.
(116)
Det konkluderes, at i betragtning af den positive udvikling i EU-erhvervsgrenens indikatorer anses EU-erhvervsgrenen ikke for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Resumé af analysen af sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skadevoldende dumping
(117)
Der mindes om, at trods de gældende foranstaltninger voksede den kinesiske import væsentligt og overtog størstedelen af den markedsandel, som importen fra tredjelande havde mistet. Dumpingniveauet for de eksporterende producenter i Kina var fortsat betydeligt. På grundlag heraf er der ingen grund til at tro, at kineserne ikke fortsat vil sælge til dumpingpriser. Desuden ville de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke havde været indført foranstaltninger i NUP.
(118)
Det bemærkes også, at i januar 2007 blev foranstaltningerne efter en omgåelsesprocedure udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej. Udvidelsen af foranstaltningerne havde en positiv virkning, da importen af silicium fra Republikken Korea faldt drastisk.
(119)
Undersøgelsen viste, at de kinesiske producenter havde en betydelig overskudskapacitet i NUP, nemlig omkring 540 000 tons. Trods den forventede øgede efterspørgsel i Kina forventes der fortsat at være overskudskapacitet i de kommende år, jf. betragtning 74.
(120)
Som tidligere nævnt er EU-markedet en stor afsætningsmulighed for Kina, eftersom det andet store eksportmarked - USA - har indført betydelige antidumpingforanstaltninger over for Kina og derfor i realiteten ikke er tilgængeligt for kinesisk eksport.
(121)
Det konstateredes, at kinesiske importpriser var gennemsnitligt 15 % lavere end importpriser fra andre tredjelande, og at de kun i NUP var 5 % højere. I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters interesse for EU-markedet, forventes det, at en stor eksportmængde til priser, der ligger under eksportpriserne fra andre tredjelande, ville blive rettet mod EU-markedet med et stort samlet pristryk til følge, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
(122)
EUSMET hævdede, at den markedsandel på 56 %, som importen fra andre tredjelande havde, sammenlignet med den relativt lave markedsandel, som den kinesiske import havde, havde haft en mere afgørende indvirkning på EU-producenternes markedsandel i NUP, navnlig fordi importen fra andre tredjelande skete til 5 % lavere priser end den kinesiske. I den forbindelse konstateredes det, at selv om priserne på importen fra andre tredjelande var 5 % lavere i NUP end priserne på importen fra Kina, dalede markedsandelen for førstnævnte import med 4 % mellem 2007 og NUP, mens markedsandelen for importen fra Kina voksede med 34 %, jf. tabel 2 og 3. I samme periode var EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil. Under disse omstændigheder kan det ikke konkluderes, at import fra tredjelande havde en afgørende indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel i NUP.
(123)
Det hævdedes, at Kommissionen ikke tog i betragtning, at produktionsomkostningerne sandsynligvis ville vokse, navnlig på grund af højere elektricitetsomkostninger, knaphed på strømforsyning, øgede investeringsomkostninger, høj inflation, stigende råmaterialepriser og internationale transportomkostninger, da de kinesiske eksportprisers sandsynlige udvikling blev evalueret. Selv om elektricitetsomkostningerne steg i Kina, er det ikke det eneste betydelige omkostningselement. Endvidere blev der ikke givet nogen indikation af omfanget af en sådan stigning og dens nøjagtige indvirkning på de samlede omkostninger og de deraf følgende salgspriser. For så vidt angår de andre elementer, var de enten rent hypotetiske, og/eller ikke tilstrækkeligt dokumenterede eller kvantificerede til, at der kunne drages meningsfulde konklusioner. Det bør også bemærkes, at det er fejlagtigt at antage, at eksportpriser nødvendigvis bygger på niveauet for produktionsomkostningerne, eftersom også en lang række andre faktorer kan have en indvirkning på prisniveauet som f.eks. regeringspolitikker eller spørgsmål som udbud og efterspørgsel.
(124)
Det konstateredes også, at på markeder i tredjelande, hvor der ikke er indført antidumpingtold, lå de kinesiske eksportpriser i NUP på niveauer, der var lavere end dem til Unionen.
(125)
Det blev derfor konkluderet, at der fortsat fandt dumping sted, og at der var sandsynlighed for øgede mængder af dumpingimport, som kunne bevirke et tryk på Unionens priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne blev ophævet. Ud fra ovenstående er der ingen grund til at tro, at de kinesiske priser vil stige. Derfor er der en sandsynlighed for fornyet skade, da dette ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet samt på dens økonomiske genrejsning, som bemærkedes i NUP.
2. Dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen - indikationer og sandsynlig udvikling efter NUP's udløb
(126)
I en periode med voksende forbrug dalede EU-erhvervsgrenens markedsandel og markedsandelen for import fra tredjelande, mens markedsandelen for kinesisk import voksede betydeligt. På grundlag af disse blandede indikatorer (altså EU-erhvervsgrenens generelle genrejsning, men tab af markedsandel) og den kendsgerning, at NUP var en usædvanligt positiv periode i den økonomiske cyklus, blev udviklingen efter NUP undersøgt for at skabe et klarere billede af de mulige fremtidige tendenser. Det skal desuden erindres, at sandsynligheden for fornyet skade som følge af et pristryk også kan forværres af udviklingen i den globale økonomi og deraf følgende virkninger for efterspørgsel og forbrug.
(127)
Ud fra justerede oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen om udviklingen i salgsmængder og -priser i Unionen for perioden fra januar 2009 til september 2009 kunne man observere en klar og fortsat nedadgående tendens i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet. Salgsmængden lå på 52 % af den mængde, som blev solgt i de tilsvarende ni måneder af 2008, skønt de gennemsnitlige salgspriser forblev på samme niveau som i 2008 på grund af langtidskontrakter og produktionsnedskæringer.
(128)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet udviste en betydelig negativ udvikling. Fortjenesten dalede konstant og faldt til lave niveauer, helt ned under 6,5 %, som var den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(129)
Det bemærkes, at på grund af den globale økonomiske krise dalede efterspørgslen i Unionen betydeligt. Dette havde en negativ indvirkning på salgsmængderne og rentabiliteten på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes og gjorde EU-erhvervsgrenen mere sårbar. Under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at overvinde den negative indvirkning fra øget dumpingimport fra Kina. Denne situation vil sandsynligvis blive yderligere forværret på grund af presset fra den pågældende import.
(130)
Den kinesiske import dalede både i mængde og i pris, dog mest i mængde. For så vidt angår priser, faldt de kinesiske importpriser mere end EU-erhvervsgrenens priser (henholdsvis 8 % og 2 %). Der konstateredes ikke prisunderbud eller målprisunderbud i perioden efter NUP. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet indført, ville de kinesiske importpriser imidlertid have underbudt EU-erhvervsgrenens med 3 %, og der ville have været et målprisunderbud på 11 %. Desuden konstateredes det, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville importpriserne for mængder rettet mod det frie marked have underbudt EU-erhvervsgrenens med 22 %, og målprisunderbuddet ville have været oppe på 38 %.
(131)
Det blev også konstateret, at kinesiske eksportpriser på markeder i tredjelande, som ikke var beskyttet af antidumpingtold, lå på meget lavere niveauer end eksportpriserne til Unionen i forhold til priserne i NUP, jf. betragtning 123. Dette viser, at i økonomiske nedgangstider øges presset i nedadgående retning på priserne.
(132)
Ud fra ovenstående og ud fra den klart faldende tendens i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev det konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(133)
Det fastslås, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville dumpingimporten fra Kina til Unionen sandsynligvis vokse betydeligt med pristryk til følge. En sådan en situation ville ikke kun bringe de betydelige investeringer, som EU-erhvervsgrenen havde foretaget for at udvikle og opgradere sin produktion, i fare, men også udviklingen af en ny produktion af silicium til solenegimarkedet, som er et nyt marked. Endvidere er sandsynligheden for fornyet skade blevet større på grund af den nylige økonomiske afmatning.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(134)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne og brugerne af den pågældende vare.
(135)
Det erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse, kræver den desuden en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og en vurdering af enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de aktuelle antidumpingforanstaltninger.
(136)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for ovenstående konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der mindes om, at de høje fortjenstmargener i 2007 og i NUP var et resultat af stigende salgspriser. Denne faktor forventedes ikke at gøre sig gældende i de kommende år.
(138)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev navnlig bekræftet af den positive udvikling i alle de vigtigste skadesindikatorer i den betragtede periode. Fortsatte foranstaltninger siden den sidste udløbsundersøgelse havde bidraget til at genrejse EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, herunder i særdeleshed prisniveauerne på EU-markedet.
(139)
EU-erhvervsgrenen viste i den betragtede periode sit engagement i EU's siliciummarked og øgede sin effektivitet betydeligt. EU-erhvervsgrenen foretog væsentlige investeringer for at øge sin produktionskapacitet, men også i udvikling af forskning og teknologi i den metallurgiske proces til fremstilling af silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien.
(140)
Solenergimarkedet for silicium er et nyt marked med fremragende fremtidsperspektiver på grund af den forventede øgede brug af solenergi i de kommende år. Det er derfor af afgørende betydning for EU-erhvervsgrenen at deltage i dette nye marked. I den forbindelse har to af EU-producenterne planer om at opføre to nye anlæg til fremstilling af silicium til solenergimarkedet i Unionen for at dække en del af EU-markedets behov. Det bør bemærkes, at investeringerne i dette nye nichemarked i høj grad bygger på, at der i Unionen findes en traditionel produktion af silicium, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af silicium til solenergimarkedet.
(141)
En af EU-producenterne har endvidere meddelt sine planer om at investere i nye faciliteter i Kina for at dække det forventede øgede behov på det kinesiske marked for både traditionel produktion af silicium og silicium til solenergiindustrien.
(142)
Som nævnt er der stor sandsynlighed for fornyet skade, som ville bringe EU-erhvervsgrenens nylige investeringer i fare, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(143)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Den modtog besvarelser fra to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som også var brugere af den pågældende vare. Disse virksomheders bemærkninger inddrages i afsnittet om brugernes interesser nedenfor. En importør/forhandler gav sig til kende, men besvarede ikke spørgeskemaet.
(144)
I betragtning af at importørerne ud over at benytte Kina som forsyningskilde også har adgang til forsyninger af silicium fra både EU-producenter og kilder i tredjelande, der ikke er pålagt antidumpingtold såsom Norge og Brasilien, som har over 56 % af EU-markedsandelen, fastslås det, at konkurrencen på EU-markedet er sikret.
(145)
På grundlag af ovenstående og i betragtning af, at ingen forhandlere udviste samarbejdsvilje, eller at der var oplysninger, som tydede på det modsatte, konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne.
4. Brugernes interesser
(146)
Der mindes om, at EUSMET, en sammenslutning af brugere i den kemiske sektor, indgav anmodning om den nuværende interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne brugere og deres sammenslutninger. 12 brugere udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Blandt dem var nogle af de vigtigste importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling. Endvidere samarbejdede én anden brugersammenslutning og fremsatte bemærkninger.
(147)
De største industrielle brugere af silicium i Unionen er den kemiske industri og aluminiumsindustrien, som tegner sig for henholdsvis 60 % og 40 % af EU-forbruget.
(148)
I den kemiske industri er silicium det vigtigste råmateriale til fremstilling af både siliconer til en lang række anvendelser, navnlig i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen, og polysilicium til elektronikindustrien og solenergiindustrien. Andelen af silicium i produktionsomkostningerne for de forskellige typer af siliconer og polysilicium svingede fra 2 % til 35 % afhængigt af produktionsprocessen for den enkelte videreforarbejdede vare. Gennemsnitligt lå andelen af silicium i de samlede produktionsomkostninger for siliconer imidlertid på mellem 11 % og 21 %, mens den for polysilicium lå på mellem 2 % og 10 %. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på produktionsomkostningerne for denne kemiske industris brugere, som får al deres silicium leveret fra Kina, at være på mellem 2 % og 4 %. For andre kemiske brugere vil indvirkningen være mindre.
(149)
Nogle af de kemiske virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var de største importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling og derfor fritaget for antidumpingtold. De fremførte imidlertid det argument, at de ikke kunne absorbere tolden eller overvælte den på deres kunder, og at ordningen for aktiv forædling ikke fjernede den byrde, som de gældende foranstaltninger udgjorde, da de måtte bruge betydelige ressourcer på byrdefulde toldprocedurer og andre administrative procedurer. Endvidere var de af den opfattelse, at de var tvunget til at investere i nye faciliteter i Kina for at være tæt på kilden til billige råmaterialer og blive mere konkurrencedygtige på det asiatiske marked.
(150)
For aluminiumsindustrien er silicium også et vigtigt råmateriale til aluminiumsproducenternes fremstilling af støbelegeringer. Disse legeringer bruges især i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen. Andelen af silicium i deres produktionsomkostninger svingede mellem 8 % og 10 % afhængigt af kvaliteten af det skrot, som de brugte, og som allerede indeholdt silicium. De fleste af de aluminiumsproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, købte silicium i andre tredjelande, som ikke var omfattet af antidumpingtold, fordi deres varer især er rettet mod EU-markedet, og de derfor ikke kan gøre brug af ordningen for aktiv forædling. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på de aluminiumsbrugeres produktionsomkostninger, som får al deres silicium fra Kina, at være på omkring 2 %. For andre aluminiumsbrugere vil indvirkningen være mindre. Undersøgelsen viste, at aluminiumsproducenternes rentabilitet ikke var særlig høj, og at stigninger i siliciumpriserne har en negativ indvirkning på deres fortjenester på grund af deres begrænsede margen.
(151)
Den kemiske industri havde omkring 14 000 ansatte og aluminiumsindustrien 6 000. I den betragtede periode voksede beskæftigelsen i den kemiske industri med 8 %, hvorimod den i aluminiumsindustrien forblev stabil.
(152)
Alle brugere var meget imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne havde været gældende for længe, at de kunstigt øgede prisniveauerne for silicium på EU-markedet uanset varens oprindelse, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde lidt skade i NUP. I betragtning af den meget høje markedsandel hos de kinesiske eksportører af silicium til aktiv forædling og konkurrencen om silicium til fri omsætning, er denne påstand imidlertid ikke dokumenteret. Det blev faktisk konstateret, at EU-erhvervsgrenen i det store og hele ikke led skade, men spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet skade skal også inddrages i en udløbsundersøgelse. Som anført ovenfor, jf. navnlig betragtning 133, konstateredes en sådan sandsynlighed i dette tilfælde.
(153)
EUSMET anførte, at der var mangel på silicium i NUP på EU-markedet, som det fremgår af dens påstand om, at nogle af dens medlemmers ordrer ikke var blevet efterkommet af producenter i tredjelande. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. Da EUSMET vurderede kapaciteten på markedet, tog den kun hensyn til EU-producenternes kapacitet og ikke til import fra tredjelande, herunder Kina, under ordningen for aktiv forædling. Det fastholdes derfor afslutningsvis, at der ikke var mangel på silicium, og at efterspørgslen på markedet kunne efterkommes ud fra EU-erhvervsgrenens salg og importmængderne.
(154)
EUSMET hævdede også, at EU-erhvervsgrenen bevidst begrænser produktionen gennem sæsonbestemte lukninger og derfor begrænser salg på EU-markedet for at kontrollere salgspriserne. En EU-producent benyttede sig af produktionsstandsninger, men i disse perioder havde denne et tilstrækkelig stort lager til at kunne forsyne sine kunder i henhold til deres gældende langtidskontrakter. En anden EU-producent havde nogle produktionsstandsninger, men kun i perioden efter NUP, og ophørte siden hermed. Derfor blev EUSMET's påstand om, at produktionsstandsninger fandt sted for at kontrollere priserne, betragtet som udokumenteret.
(155)
Brugere ønsker forståeligt nok at have fri adgang til billige råmaterialer for at blive mere konkurrencedygtige. De betragter forsyningsfrihed som væsentlig, da uhindret adgang til silicium efter deres opfattelse bliver vigtigere i fremtiden på grund af den forventede øgede efterspørgsel efter silicium frem til 2013, i vidt omfang i forbindelse med solenergiprojekter. EUSMET fremførte det argument, at med den forventede øgede efterspørgsel på Unionens siliciummarked i årene frem til 2013 vil den påståede mangel på silicium vokse. De indsendte tal, som udgør grundlaget for antagelserne, viser imidlertid, at EU-forbruget selv i 2013 vil være på et lavere niveau end i den betragtede periode. Der er derfor ingen grund til at antage, at den fremtidige efterspørgsel efter silicium ikke kan imødekommes. Desuden kan leveringsfrihed ikke i sig selv berettige accept af dumpingpraksis. Konkurrence på EU-markedet kræver lige vilkår for alle aktører.
(156)
De kemiske brugere påpegede desuden, at EU-erhvervsgrenen fortsat ville være en vigtig forsyningskilde med henblik på at sikre levering af den pågældende vare på kort sigt, pålidelige leverancer og en vare af højere kvalitet end den kinesiske.
(157)
Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen betydelig negativ indvirkning på deres virksomhed. Navnlig visse brugere i den kemiske industri øgede deres import af silicium fra Kina væsentligt i den betragtede periode, og de fleste af dem var i en sund økonomisk situation. Sammenfattende blev det konstateret, jf. de foregående udløbsundersøgelser, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville have en betydeligt negativ indvirkning på de industrielle brugere også i betragtning af, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne ville blive betydeligt nedbragt.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(158)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(159)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at foranstaltningerne opretholdes, men på et lavere niveau. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Alle relevante bemærkninger, der blev indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(160)
Som følge af interimsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina på niveauet for den skadesmargen, som de gældende foranstaltninger bygger på, eller de dumpingmargener, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse, alt efter hvilken margen der er lavest.
(161)
Følgelig vil foranstaltningerne blive fastsat på niveauet for de konstaterede dumpingmargener, dvs. 16,3 % for den eneste virksomhedskoncern, som blev indrømmet individuel behandling, og 19,0 % for alle andre virksomheder.
(162)
På det grundlag bør de foranstaltninger, som blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (13) til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en undersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, opretholdes, men på de niveauer, der fremgår af betragtning 161.
(163)
Eksportører i Republikken Korea, som agter at indgive anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, skal udfylde et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også foretage et kontrolbesøg. Anmodningen skal sendes til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig vedrørende ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og eksportsalg af den pågældende vare -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af silicium, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Alle andre virksomheder
19 %
A999
3. Udvidelsen af den endelige antidumpingtold over for importen fra »alle andre virksomheder« i Folkerepublikken Kina (dvs. 19,0 %) til også at omfatte importen af den i stk. 1 beskrevne vare afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, opretholdes (Taric-kode 2804690010).
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den udvidede told, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere ansøgeren.
2. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat B
Kontor: N-105 04/17
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32-2) 2956505
3. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved nærværende forordning indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den i artikel 1, stk. 3, omhandlede told.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på fem år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 2010.
A TANÁCS 467/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. május 25.)
a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak - azt a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára is kiterjesztve - az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, valamint 11. cikkének (2) és (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács 2004 márciusában egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően a 398/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szilícium behozatalára. Az uniós határparitáson számított nettó árra vonatkozó, vámkezelés előtti végleges vámtétel 49 % volt. Az eredeti intézkedéseket a 2200/90/EGK rendelettel (3) hozták meg.
(2)
2007 januárjában a 42/2007/EK tanácsi rendelettel (4) a végleges dömpingellenes vámot kiterjesztették a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilíciumra is.
2. A hatályvesztés felülvizsgálatára és részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem
(3)
A Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló, 2008. októberi értesítés (5) közzétételét követően 2008. december 1-jén az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. Ezen túlmenően 2008. december 18-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz.
(4)
A hatályvesztés felülvizsgálatára vonatkozó kérelmet az Euroalliages (a ferroötvözet-gyártó gazdasági ágazat összekötő bizottsága) nyújtotta be, a teljes európai uniós szilíciumgyártás jelentős részét - ebben az esetben 100 %-át - képviselő európai uniós gyártók nevében. A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(5)
A részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet, amelynek hatálya a dömping vizsgálatára korlátozódik, az EUSMET (Európai Fémszilícium-felhasználók Szövetsége) nyújtotta be. A kérelem azon a prima facie bizonyítékon alapul, hogy az intézkedések elrendelésének alapjául szolgáló körülmények megváltoztak, és az új körülmények tartósak.
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő felülvizsgálat és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6) közétette az e felülvizsgálatok megindításáról szóló értesítést (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés).
3. A vizsgálat
(7)
A Bizottság a felülvizsgálatok megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmező európai uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett európai uniós importőröket/kereskedőket, a felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint a kínai hatóságokat.
(8)
Tekintettel a kérelemben felsorolt kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben mintavételről rendelkeztek a dömping, valamint a dömping ismétlődése vagy folytatása valószínűségének megállapítása érdekében az alaprendelet 17. cikke szerint.
(9)
Annak érdekében, hogy a Bizottság képes legyen dönteni a mintavétel szükségességéről, és hogy szükség esetén kiválaszthassa a mintát, minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást az érintett termékre vonatkozóan a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakban folytatott tevékenységéről.
(10)
A Bizottság 11 kínai vállalattól vagy vállalatcsoporttól kapott választ. Az e vállalatok által benyújtott tájékoztatás vizsgálata után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy csak kevés válasz érkezett olyan vállalatoktól, amelyek saját gyártású szilíciumot exportálnak az Európai Unióba. Így az a döntés született, hogy a kínai exportáló gyártók tekintetében mintavételre nincs szükség.
(11)
Valamennyi fent említett kínai vállalat vagy vállalatcsoport jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy egyedi vizsgálatot kérjen az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában.
(12)
A Bizottság piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás kérelmezésére vonatkozó nyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártók részére. Három kínai exportőrtől érkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelem, illetve egyéni elbánás iránti kérelem arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy az exportáló gyártók nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás követelményeinek. Ezen gyártók egyike azonban ezt követően visszavonta a kérelmét, míg a másik kettőről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak saját gyártású szilíciumot az Európai Unióba. E két vállalat kérelmének értékelésére így nem került sor.
(13)
Ezen túlmenően hat másik kínai vállalat vagy vállalatcsoport nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet. A vizsgálat során azonban három vállalat felhagyott az együttműködéssel. A fennmaradó három vállalatcsoportból az egyik a szóban forgó terméket egy nem érintett kereskedőnek értékesítette. A vizsgálat nem tudta egyértelműen megállapítani, hogy az értékesítések végső rendeltetési helye az Európai Unió piaca volt-e. Mivel ez a vállalatcsoport így nem tekinthető exportáló gyártónak, az egyéni elbánás iránti kérelmét el kellett utasítani. A (30) preambulumbekezdésben foglaltak szerint olyan vállalat esetében, ahol az együttműködés az alaprendelet 18. cikke értelmében nem volt kielégítő, a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak. A fennmaradó vállalat egyéni elbánás iránti kérelmét elfogadhatónak találták.
(14)
Végül a mintavételben való részvételt kérő és egyéni vizsgálatot kérelmező két fennmaradó vállalatból csak az egyik nyújtott be kérdőíves választ a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Ez a vállalat azonban nem exportálta az érintett terméket az Európai Unió piacára.
(15)
A Bizottság valamennyi ismert érintett fél részére küldött kérdőívet, továbbá azok részére is, akik ezt a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérték.
(16)
A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(17)
A kérdőívre a kérelmező uniós gyártóktól, tizenkét felhasználótól, két felhasználói szövetségtől, hat kínai exportőrtől/gyártótól és három analóg országbeli gyártótól érkezett válasz.
(18)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének és a közösségi érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
Kérelmező európai uniós gyártók:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanyolország
-
Ferropem SAS, Chambery, Franciaország
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Németország
Kínai exportőr gyártók:
-
Jinneng csoport
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Tatung
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Sanghaj
-
Chongqing Trust-Glory New Metal csoport
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Töcsang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Csungcsing
-
Bluestar csoport
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lancsou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Csingjü
-
Mudanjiang csoport
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mutancsiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Tungning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian-Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Lösan
Gyártók az analóg országban (Brazília):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizont
Felhasználók:
Alumíniumipar
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Németország
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Olaszország
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milánó, Olaszország
Vegyipar:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Németország
-
Wacker Chemie AG, München, Németország
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Egyesült Királyság
4. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömping és a kár folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
(20)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(21)
Az érintett termék megegyezik a korábbi vizsgálatok során vizsgált termékkel, azaz Kínából származó szilíciumfém, amely jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozik (99,99 tömegszázaléknál alacsonyabb szilíciumtartalom). Pusztán a Kombinált Nómenklatúrában foglalt jelenlegi osztályozás alapján ezt szilíciumként kell értelmezni. Az ennél tisztább szilíciumot, amely legkevesebb 99,99 tömegszázalékban tartalmaz szilíciumot, leggyakrabban az elektromosfélvezető-iparban használják, más KN-kód alá sorolták, és az nem tartozik a jelen eljárás hatálya alá.
(22)
A szilíciumot bemerülő ívkemencében állítják elő kvarc (szilícium-dioxid) karbotermikus redukciójával különféle szénreduktánsok jelenlétében. Forgalmazása darabolva, szemcsézve, granulálva vagy porítva történik, a tisztaságára vonatkozóan nemzetközileg elfogadott műszaki szabványok szerint.
(23)
A szilíciumot elsődlegesen két gazdasági ágazat használja fel, méghozzá a vegyipar metilklór-szilán vagy triklór-szilán és tetraklór-szilikon gyártására, az alumíniumipar pedig alumíniumötvözetek és különféle gazdasági ágazatokban - különösen az autóiparban és az építőiparban - öntésre használt ötvözetek gyártásához szükséges elsődleges és másodlagos olvasztómázak előállítására.
2. Hasonló termék
(24)
A korábbi hatályvesztési felülvizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is kimutatta, hogy a Kínában gyártott és az Európai Unióba exportált szilícium, az analóg országban (Brazília) gyártott és annak nemzeti piacán értékesített szilícium, valamint a kérelmező uniós gyártók által az Európai Unióban előállított és ott értékesített szilícium alapvető fizikai és vegyi tulajdonságai és alapvető felhasználása megegyezik.
(25)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében mind hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(26)
A (12) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat során a piacgazdasági elbánást kérő három vállalat vagy nem saját gyártású szilíciumot exportált az Európai Unióba, vagy visszavonta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét. Így egy vállalat esetében sem állapítottak meg piacgazdasági elbánást.
2. Egyéni elbánás
(27)
Főszabályként, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően az adott cikk hatálya alá eső országok tekintetében adott esetben országos szintű vámot vetnek ki, kivéve, ha a vállalatok képesek igazolni azt, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek, és így jogosultak az egyéni elbánásra.
(28)
Röviden, és pusztán a hivatkozás megkönnyítése érdekében ezeket a feltételeket az alábbiakban foglaljuk össze:
a)
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
b)
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
c)
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellően független az állami befolyástól;
d)
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik;
e)
az állami beavatkozás mértéke nem teszi lehetővé az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyes exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(29)
Először is meg kell jegyezni, hogy a (12) preambulumbekezdésben említett vállalat, amely elsőnek kérelmezte a piacgazdasági elbánást, majd visszavonta azt, az egyéni elbánásra vonatkozó kérelmét is visszavonta. Így ezt a kérelmet a továbbiakban nem vizsgálták.
(30)
Az egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet benyújtó hat vállalat vagy vállalatcsoport közül három megszüntette az együttműködést, egy pedig nem nyújtotta be a szükséges tájékoztatást a meghatározott határidőn belül, és így jelentősen akadályozta az alaprendelet 18. cikke értelmében végzett vizsgálatot. Így ezek a vállalatok együtt nem működőnek minősülnek, és az ezekre vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tények alapján fogadták el.
(31)
Az érintett négy vállalatot vagy vállalatcsoportot tájékoztatták a rendelkezésre álló tények valószínűsíthető alkalmazásáról és az indokokról, valamint lehetőséget biztosítottak a számukra arra, hogy az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint további magyarázattal szolgáljanak. A négy vállalat egyikétől sem érkezett azonban olyan új bizonyíték vagy tájékoztatás, amely a benyújtott válaszok hiányosságait korrigálta volna, vagy megváltoztatta volna azt a következtetést, hogy ezekre a vállalatokra az alaprendelet 18. cikkét kell alkalmazni.
(32)
A (13) preambulumbekezdésben jelzett, fennmaradó két vállalatcsoport közül az egyik vállalatcsoport nem tekinthető az érintett termék exportőr gyártójának, ennélfogva az egyéni elbánásra vonatkozó kérelmét nem bírálták el.
(33)
A fennmaradó exportőrről megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételt teljesíti.
(34)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a Jinneng csoport részére egyéni elbánást kell biztosítani.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében az árat az analóg országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. Bár az eredeti vizsgálatban és az azt követő hatályvesztési vizsgálatokban Norvégiát használták analóg országként, a jelenlegi vizsgálat kimutatta, hogy a norvég piaci körülmények jelentősen megváltoztak. Így Norvégiában a hazai termelés 2005 és 2008 között körülbelül 20 %-kal csökkent, és Norvégiában a szilíciumimport a belföldi fogyasztás 97 %-át tette ki. A vizsgálati időszak során csak egy belföldi gyártó működött a hazai piacon.
(36)
Így a mindkét kérelmező által javasolt Brazília merült fel a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben, mint megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik ország. Sőt, a vizsgálat megállapította, hogy Brazília Kína után a világon a második legnagyobb szilíciumgyártó, és a brazil piac igen versenyképes, mivel 7 szilíciumgyártó van jelen, amelyek számos, különféle finomságú szilíciumot állítanak elő. Brazília ezenkívül nyitott piacnak minősül, ahol jelentős a főként Kínából származó import volumene. Az erre vonatkozó felhívás ellenére az érintett felek egyike sem fűzött megjegyzést Brazília analóg országként történő kiválasztásához.
(37)
A fentiekre figyelemmel, a kiválasztás idején rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy Brazília a legalkalmasabb analóg ország.
3.2. A rendes érték meghatározása az analóg országban
(38)
Három brazíliai gyártó működött együtt, és adott tájékoztatást a szilícium költségeiről és értékesítéséről a brazil nemzeti piacon. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében a rendes értéket az e gyártóktól érkezett ellenőrzött információk alapján állapították meg az alábbiak szerint.
(39)
Megvizsgálták, hogy a brazil nemzeti piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék valamennyi fajtája szokásos kereskedelmi forgalom keretében értékesített terméknek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint. Ennek során megállapították az egyes termékfajták tekintetében a független fogyasztók részére a nemzeti piacon a vizsgálati időszakban történő nyereséges értékesítések arányát.
(40)
Amennyiben egy termékfajta azon értékesítési volumene, amelyet a számított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron adtak el, az adott fajta összértékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, és amennyiben az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költséggel megegyezett vagy azt meghaladta, akkor a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult. Ennek az árnak a kiszámítása az adott termékfajta vizsgált időszakon belüli összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján történt, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.
(41)
Amennyiben egy termékfajta nyereséges értékesítési volumene az adott fajta összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, akkor a rendes érték azon a tényleges belföldi áron alapult, amelyet kizárólag az adott fajta nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagaként számítottak ki.
(42)
Terméktípustól függően a rendes értéket valamennyi értékesítés súlyozott átlagos értékesítési ára vagy kizárólag a nyereséges értékesítések az analóg ország nemzeti piacán érvényes súlyozott átlagos értékesítési ára alapján számították ki, az adott ország három termelőjének ellenőrzött adatai alapján.
4. Exportár
(43)
Az egyéni elbánásban részesülő egyedüli exportőr gyártónak az Európai Unióba irányuló valamennyi exporteladása egy Kínában található, társult kereskedőn keresztül történt, amely ezt követően újraértékesítést végzett az Európai Unióban található, nem társult vevők részére. Ebben az esetben az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján állapították meg.
(44)
Az uniós gazdasági ágazat állítása szerint az exportárakat az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal ellentétben nem szabadon határozták meg. Közelebbről azt állította, hogy a kínai vámhatóságok és az exportőrök között ártárgyalások zajlottak egy „ésszerű” árszint meghatározása érdekében. Az erre vonatkozóan szolgáltatott bizonyítékok azonban nem a szilíciumra vonatkoztak, és a Bizottság úgy vélte, hogy az említett állítólagos tárgyalások nem befolyásolták a végső felhasználónak felszámított árat, amely a felek közötti szabad tárgyalások eredményeként jött létre. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.
(45)
Az uniós gazdasági ágazat azt is állította, hogy az egyéni elbánásban részesülő vállalat állami tulajdonban áll, bemeneti (input) támogatásokban részesül, és jelentős mértékű kereskedelmi tevékenységet folytat, amely lehetővé tenné számára az intézkedések kijátszását. A vizsgálat azonban feltárta, hogy az érintett exportőr a felülvizsgálati időszak alatt már nem állt állami tulajdonban, ezért kereskedelmi tevékenységeiben nem érvényesült olyan állami befolyás, amely lehetővé tette volna az intézkedések kijátszását. A bemeneti (input) támogatásokra vonatkozó állítást nem tekintették megalapozottnak. Ezért ezeket az állításokat el kellett utasítani.
5. Összehasonlítás
(46)
A rendes érték és az exportárak összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és összehasonlíthatóságukat érintő tényezők eltéréseinek a figyelembevétele céljából. A szállítás, a fizikai jellemzők, az ellenőrzési költségek, a kezelés és a csomagolás tekintetében szükség esetén szintén sor került indokolt kiigazításokra. A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján is történt kiigazítás, mivel a társult kereskedőről megállapították, hogy jutalékos alapon működő ügynök feladatait látta el.
(47)
A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgálati időszak során exportvámokat vetettek ki a szilícium exportértékesítésére. Mivel a vámok hatással voltak az árak összehasonlíthatóságára, indokoltnak tartották az exportár kiigazítását az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezőkkel, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjának megfelelően.
(48)
Megállapították, hogy a rendes értéket és az exportárat ugyanazon a közvetett adózási szinten hasonlították össze, vagyis a héa beszámításával.
(49)
Az állítások szerint a Bizottságnak a rendes érték kiszámítása során figyelembe kellett volna vennie, hogy a szilícium nyersanyagának beszerzésére kifizetett héa visszatéríthető. Megállapításra került azonban, hogy az említett beszerzések során kifizetett héa az exportált termékekre vonatkozó héa-visszatérítési szabályozástól és a termékek rendeltetési helyétől függetlenül visszatéríthető volt. Az a tény tehát, hogy a szilícium nyersanyagának beszerzésekor kifizetett héa visszatéríthető volt, semleges tényező, amely semmilyen hatást nem gyakorol az exportár és a rendes érték összehasonlíthatóságára. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(50)
Egy másik állítás szerint a közvetett adózás figyelembevételéhez alkalmazott módszer különbözött attól, mint amelyet a Bizottság más esetekben alkalmazni szokott, és az exportértékesítések utáni héát az exportárból kellett volna levonni. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése b) pontjának rendelkezése szerint a közvetett adózás miatti kiigazítást kizárólag a rendes értéken és a fent említett cikkben ismertetett körülmények között (melyek a szóban forgó esetben nem állnak fenn) lehet megtenni. Az állítást ezért elutasították.
6. Dömpingkülönbözet
6.1. Az egyéni elbánásban részesülő vállalat tekintetében
(51)
Azon egyedüli exportőr gyártó tekintetében, aki egyéni elbánásban részesült, a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlagos gyártelepi árak és az analóg ország fentiek szerint megállapított vonatkozó rendes értékének termékkódonkénti összehasonlításával állapították meg.
(52)
Azon egyedüli exportőr gyártó tekintetében, aki egyéni elbánásban részesült, a vámfizetés előtti, EU-határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 16,3 %-a.
6.2. Minden egyéb exportőr/gyártó tekintetében
(53)
A valamennyi egyéb együtt nem működő kínai exportőrre/gyártóra vonatkozó országos dömpingkülönbözet kiszámítása céljából először az együttműködés mértékét állapították meg. Az együttműködés mértéke alacsony volt, azaz nem érte el a Kínából származó összes import 1 %-át. Ennélfogva az együtt nem működő vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözetet a Kínából származó szilícium átlagos importértékének - az Eurostat által rögzített adatok alapján, az egyéni elbánásban részesülő vállalat általi értékesítések kizárását követő kiigazítással - és az analóg ország fentiek szerint megállapított vonatkozó rendes értékének összehasonlításával állapították meg.
(54)
Az egyik fél azt állította, hogy az együttműködés szintjét nem megfelelően mérték fel, mivel az egyik együttműködő exportőr jelentős mennyiségű szilíciumot exportált az Unióba. E körülmények között az állítások szerint az említett exportőrtől származó információkat fel kellett volna használni az országos dömpingkülönbözet kiszámításához, ahogyan az (1) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatban is történt. Ezeket az állításokat el kellett utasítani, mert az említett vállalat által a vele kapcsolatban álló, uniós vállalatnak felszámított árak nem a szokásos piaci feltételeket tükrözték.
(55)
Egy másik állítás szerint az együttműködő importőrök által szolgáltatott adatokat kellett volna használni az országos dömpingkülönbözet kiszámításához. Az (54) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az említett együttműködő felek által importált mennyiség nagy részét nem a szokásos piaci feltételek szerint importálták, ezért a Bizottság az árakat megbízhatatlannak ítélte. A fennmaradó behozatalokat pedig mennyiségi szempontok miatt nem ítélte elegendőnek ahhoz, hogy azokat az országos vám alapjául lehetne venni. Ezért ezt az érvelést elutasították.
(56)
A nyilvánosságra hozatalt követően az országos dömpingkülönbözet megállapítása során figyelembe vették azokat az észrevételeket, amelyek a rendes értékkel kapcsolatos termékösszetételre vonatkoztak. Az összehasonlítást így az együttműködő importőrök által a terméktípusok tekintetében szolgáltatott információk alapján végezték el.
(57)
Ennek alapján az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, EU-határparitáson számított CIF-importár 19,0 %-a.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE ÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A megváltozott körülmények tartós jellege
(58)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.
(59)
Annak vizsgálata érdekében, hogy a felülvizsgálati időszak során megállapított dömpingkülönbözet tartósnak tekinthető-e, az exportárak és a rendes érték változását vették figyelembe.
(60)
Elsőként megállapították, hogy a legutolsó felülvizsgálat (7) során tapasztalt dömpingkülönbözet, azaz a 12,5 % közelebb áll a jelenlegi eljárás során megállapított szinthez, mint az intézkedések fennálló szintjéhez.
(61)
Ami a felülvizsgálati időszak utáni exportárakat illeti, az Eurostat-adatok azt mutatják, hogy azok körülbelül 2009 első kilenc hónapja során 15 %-kal csökkentek.
(62)
Ami a rendes értéket illeti, a vizsgálat kimutatta, hogy a rendes érték ugyanezen időszak alatt hasonló arányban csökkent. Következésképpen a szilíciumexport dömpingkülönbözete 2009 első kilenc hónapjában hasonló szintű, mint a felülvizsgálati időszak során megállapított szint.
(63)
A fentiek azt igazolják, hogy a kínai exportárak most közelebb vannak a világpiaci árakhoz, mint az intézkedések eredeti bevezetése idején voltak (8).
(64)
A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a felülvizsgálati időszak során tapasztalt dömpingszint tartósnak tekinthető.
2. A dömping folytatódásának a valószínűsége az időszakos felülvizsgálatban megállapított szinteken
(65)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták annak valószínűségét, hogy a dömping folytatódna-e az időszakos felülvizsgálatban megállapított szinteken az intézkedések visszavonása esetén.
(66)
A dömping folytatódásának valószínűségét illetően megvizsgálták a gyártás és a gyártókapacitás fejlődését, valamint az Európai Unióba és más harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítések valószínűsíthető alakulását.
3. Gyártókapacitás, gyártási volumen és fogyasztás Kínában
(67)
A teljes kínai szilíciumgyártási kapacitásra becslést kellett alkalmazni. Míg az érintett felek által szolgáltatott statisztikák (9) 2008-ban 2,2 millió tonna összkapacitást jeleztek, a vizsgálat szerint ez a számadat nyilvánvalóan túlbecsült, mert nem vett figyelembe (például a szilíciumipar átszervezése miatt, a gazdasági válság következtében és a 2008. évi Szecsuán tartománybeli földrengés miatt bekövetkező) számos kohóbezárást, és azt sem, hogy egyes területeken bizonytalan az energiaellátás, ami azt eredményezi, hogy a tényleges kapacitás alacsonyabb, mint a rendelkezésre álló statisztikák szerinti kapacitás. Így a megfelelő kiigazítások után a tényleges gyártókapacitást körülbelül 1,5 millió tonnára becsülték, ami legalább 25 %-os növekedésnek felelt meg a 2002. évi kapacitással összehasonlítva (az (1) preambulumbekezdésben említett előző hatályvesztési vizsgálat vizsgálati időszaka), amikor annak becsült mennyisége 600 000 és 1,2 millió tonna (10) között volt.
(68)
Az EUSMET azt állította, hogy részletes számításokat nyújtott be a kínai termelési kapacitásról, amelynél 40 %-os működési rátát használt. A kapacitást 1,16 millió tonnára becsülte. Az állítás azonban megalapozatlannak bizonyult, mivel az alkalmazott működési rátára vonatkozóan nem nyújtottak be az azt alátámasztó dokumentumot. A Bizottság által alkalmazott működési ráta ellenőrzött adatokból származik, melyeket a legfontosabb kínai együttműködő gyártók bocsátottak rendelkezésére, ezért az e tekintetben a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatnak tekinthető. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.
(69)
Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy egy kormánydöntés következtében leállítanák az egy meghatározott kapacitási küszöbön vagy az alatt működő kohókat, és ennek következtében a kínai összkapacitás még tovább csökkenne. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a szóban forgó kormányzati intézkedés nem vonatkozna Kína egészére. Az EUSMET nem szolgáltatott bizonyítékot az érintett kohók száma és az összkapacitásra gyakorolt hatás vonatkozásában. A vizsgálat nem tárt fel semmiféle jelentős, ezen okra visszavezethető kapacitáscsökkenést sem. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(70)
Az EUSMET azt állította továbbá, hogy a termelési kapacitás megközelíti a 2008. évi kínai értékesítési mennyiséget, vagyis a 960 000 tonnát, de ezt az állítást sem támasztotta alá. Emellett számos tényező gyakorol hatást az értékesítési mennyiségre (például a készletre termelés, a nyersanyagellátás vagy az olimpiai játékok következtében felmerülő logisztikai problémák), ezért úgy ítélték, hogy az értékesítési mennyiség nem tekinthető megegyezőnek a termelési kapacitással. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
(71)
Ami a szilícium gyártási mennyiségét illeti, a rendelkezésre álló információk alapján a vizsgálat kimutatta, hogy a gyártási mennyiség jelentősen, 79 %-kal növekedett a 2002. évi 535 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 960 000 tonnára. Ennélfogva a kihasználatlan kapacitás volumene óvatos becsléssel körülbelül 540 000 tonnában állapítható meg a felülvizsgálati időszakban, ami közel áll a felülvizsgálati időszak alatti teljes európai uniós fogyasztáshoz, és a kínai belföldi szilíciumfelhasználásnak csaknem kétszeresét teszi ki ugyanezen időszak alatt (lásd a (72) preambulumbekezdést).
(72)
A vizsgálat ugyanakkor kimutatta, hogy a kínai fogyasztás, ami a vizsgálati időszakban körülbelül 280 000 tonnát tett ki, valószínűsíthetően emelkedni fog az elkövetkező években a (73) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. A fogyasztás növekedését különböző tényezők, valamint a szilíciumiparban és a feldolgozó gazdasági ágazatokban jelentkező szakpolitikai intézkedések együttese eredményezi. Kínában növekednek a feldolgozó gazdasági ágazatok, és számos beruházásra került sor, illetve sok ilyet terveznek a közeljövőben a feldolgozóipari termékek iránti növekvő igény kielégítésére. Ezen túlmenően a kínai hatóságok számos forrás (például Németország, Egyesült Királyság, Japán és USA) esetében importkorlátozásokat vezettek be egy fontos feldolgozóipari termékre (sziloxán), amelyet jelentős mennyiségben szereztek be ezekből az országokból.
(73)
Míg a szakpolitikai intézkedések, így a szilíciumipar átalakításának pontos hatása nehezen becsülhető meg, számos érdekelt fél jelezte, hogy Kínában 2011 végére a hozzávetőleges kereslet el fogja érni az 580 000 tonnát. Ez a becslés megalapozottnak tekinthető.
(74)
Mindazonáltal, a belföldi keresletre vonatkozó fenti előrejelzésre is figyelemmel, még ha a más piacokra irányuló kínai export el is éri a 2008. évi magas szintet (lásd a (79) preambulumbekezdést), a felesleges kapacitás még így is jelentős lesz (2011-ben körülbelül 240 000 tonna). Meg kell jegyezni, hogy a folyamatban lévő átalakítási folyamatban nemcsak a kereslet növekedése valószínűsíthető Kínában, hanem a gyártókapacitás és a gyártott mennyiség növekedése is.
(75)
A kínai termelési kapacitás valószínűsíthető növekedésére tekintettel az EUSMET információt szolgáltatott számos tervezett szilícium-előállító gyárról, és azt állította, hogy a tervezett létesítmények nagy része nem fog megvalósulni. Állítását kizárólag tagjainak észrevételeire alapozta, és nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Emellett azt is állította, hogy amennyiben valószínű a kínai termelési kapacitás növekedése, az elsősorban egy uniós gyártó által tervezett projekt nyomán következne végbe, amely évi 100 000 tonnával növelné a kínai termelési kapacitást. Az EUSMET által szolgáltatott információ nem volt alátámasztva, ezért a Bizottság elutasította az állítást.
(76)
E tekintetben az EUSMET azt állította, hogy a kínai belföldi fogyasztás jóval meghaladta a termelésben bekövetkezett növekedést, és továbbra is nőni fog. A kínai termelési volumen ezért nem tud kellőképpen eleget tenni a kínai belföldi piacon jelentkező keresletnek. A fentiekben említetteknek megfelelően vitathatatlan, hogy a kínai belföldi kereslet a jövőben valószínűleg növekedni fog. Azonban - ahogy a fentiek is rámutatnak - a vizsgálat megállapításai nem erősítették meg az EUSMET állításait. Az EUSMET nem számszerűsítette a kereslet növekedését, illetve a jövőbeli kínai termelési volument, és más információt vagy bizonyítékot sem szolgáltatott állítása alátámasztására, amelyet emiatt figyelmen kívül kellett hagyni.
4. A Kínából az Európai Unióba és más harmadik országokba irányuló import volumene és ára
(77)
A szóban forgó időszakban az EU-ba irányuló kínai export 113 %-kal nőtt a hatályos rendelkezések ellenére. Ami az árakat illeti, a felülvizsgálati időszak alatti növekvő tendencia ellenére az érintett időszakban az árak az EU gazdasági ágazatának uniós értékesítési árai alatt maradtak. Az (54) és (62) preambulumbekezdésekben jelzettek szerint az EU-ba irányuló szilíciumexport árai jelentősen dömpingelt szinten voltak mind a felülvizsgálati időszak alatt, mind azt követően.
(78)
Az Európai Unióban az árszint továbbra is magasabb volt, mint más harmadik országok piacain. Részben ez magyarázza a kínai exportőrök nagy érdeklődését az uniós piac iránt, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök a hatályos dömpingellenes intézkedéseket úgy játszották ki, hogy a terméket a Koreai Köztársaságban átrakodták (11), ami még inkább megerősíti azt a következtetést, hogy a kínai exportőrök erősen érdekeltek az uniós piacon.
5. A Kínából harmadik országokba irányuló import volumene és ára
(79)
A Kínából más harmadik országok piacaira irányuló export jelentős volumenű volt, és meghaladta az Európai Unióba exportált mennyiséget. Meg kell azonban azt is jegyezni, hogy a harmadik országokba irányuló FOB-paritású árak átlagosan 4 %-kal, illetve 14 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az Európai Unióba irányuló export árai 2008-ban, illetve 2009 első kilenc hónapjában (12).
(80)
Az EUSMET azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más piacokon szereplő termékösszetételt, amikor megállapította, hogy az uniós piacon a kínai exportárak magasabbak az átlagosnál. Meg kell jegyezni, hogy az EUSMET nem nyújtott be bizonyítékot állítása alátámasztására. Nem szolgáltatott információt vagy nem szolgált magyarázattal arra nézve sem, hogy a más harmadik országokba irányuló kivitel termékösszetétele milyen mértékben lenne ténylegesen különböző. A terméktípusok közötti árkülönbségek igazolására benyújtott bizonyítékok ráadásul csak az uniós piacra és túlnyomó részben a felülvizsgálati időszakot megelőző periódusra, 2001-2002-re vonatkoztak. Ezért azokat nem lehetett kellően megbízható alapnak tekinteni a terméktípusok között a felülvizsgálati időszak alatt és azt követően fennálló árkülönbségek megállapításához. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó, rendelkezésre álló információk nem változtattak a (79) preambulumbekezdésben szereplő következtetéseken. A kérelmet ezért elutasították.
(81)
Az USA kivételével, ahol a piacot magas dömpingellenes vámok (139,49 %) védik a Kínából származó szilíciummal szemben, a kínai export előtt nem állt akadály a többi főbb harmadik ország piacán.
(82)
Az EUSMET állítása szerint a kínai szilícium fő célpontja az ázsiai piac, és a japán és koreai piacokon jelentős növekedés mutatkozik. Nem vitatott, hogy a kínai szilícium fő célpontja Ázsia. Habár az elkövetkező években nőhet a felhasználás a japán és dél-koreai piacokon, a felhasználásban bekövetkező növekedés várhatóan nem fogja felvenni a jelentős kínai többletkapacitást. Emellett a vizsgálat azt is feltárta, hogy a japán piac, amely Kína legfontosabb exportpiaca, telített a kínai szilíciummal.
(83)
Az EUSMET azt állította, hogy az intézkedések hatályának megszűnése esetén a vegyipari felhasználók számára rendelkezésre álló kínálat szerkezetében nem következne be változás. A vizsgálat azonban nem erősítette meg ezt az állítást, mivel több felhasználó (vegyipari és alumíniumipari felhasználói ágazatok) azt állította, hogy az intézkedések hatályának megszűnése esetén nagyobb mennyiségben vennének igénybe Kínából származó terméket. Ezért ezt az állítást elutasították.
(84)
A fentiekre figyelemmel az várható, hogy a kihasználatlan kínai kapacitások az uniós piacra irányulnának, ha az intézkedések hatályon kívül helyezését engedélyeznék.
(85)
Tekintettel arra, hogy a vizsgált időszakban az EU-ba irányuló import dömpingelt volt, nagyon valószínű, hogy a dömping akkor is folytatódna, ha az intézkedések hatályon kívül helyezését engedélyeznék. Ezt igazolják a vizsgált időszak utáni fejlemények, amikor a Kínából származó szilíciumimport továbbra is a vizsgált időszak alatti áraknál alacsonyabb szintű volt (lásd a (131) preambulumbekezdést).
6. Következtetés
(86)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett terméknek az Európai Unióba irányuló exportvolumene a szóban forgó időszakban jelentősen növekedett, és hogy az ezen importok tekintetében megállapított dömping szintje a vizsgálati időszakban jelentős volt.
(87)
Tekintettel a Kínában a vizsgálati időszakban rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitásokra, a növekvő hazai kereslet ellenére nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nagy mennyiségű szilíciumot exportálnának dömpingáron az Európai Unióba. Valójában a kínai belföldi kereslet nem lenne képes a kihasználatlan kapacitások lekötésére, és az uniós piac az egyetlen jelentős piac, ahová a felesleges kapacitások exportálhatók lennének. Sőt az uniós piac vonzó a kínai exportőrök számára, mivel az uniós vevőknek felszámított árak átlagosan magasabbak, mint a harmadik országok vevői által fizetett árak. A kínai exportőrök uniós piac iránti érdeklődését az is megerősíti, hogy a múltban az intézkedéseket kijátszó gyakorlatot folytattak.
(88)
Ebből az következik, hogy a dömping folytatása valószínűsíthető.
E. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(89)
A három panaszos uniós gyártó válaszolt a kérdőívekre, és teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. A panaszosok termelése a teljes uniós termelést alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében.
F. AZ EU PIACÁNAK HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(90)
Az uniós gazdasági ágazatra és fogyasztásra vonatkozó egyedi adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kell, mivel az uniós gazdasági ágazat csak három gyártóból áll, amelyből kettő azonos cégcsoporthoz tartozik. Az Eurostat adatait ki kellett igazítani, figyelemmel azokra az adatokra, amelyekre nézve a tagállamok bizalmas kezelést kértek a szilíciumimportjukat illetően, és ebből kifolyólag ezeket az adatokat indexálni is kellett.
2. Uniós fogyasztás
1. táblázat
Uniós fogyasztás (az értékesítési mennyiség alapján)
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
115
118
121
Év/év tendencia
-
15 %
3 %
3 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok és a kiigazított Eurostat-statisztikák.
(91)
Az uniós fogyasztás alapja az uniós gazdasági ágazatnak az Európai Unióban végzett kombinált értékesítési volumene és a harmadik országokból származó import volumene, kiigazított Eurostat-adatok alapján.
(92)
Ennek alapján, ahogyan azt a fenti 1. táblázat is mutatja, az uniós fogyasztás jelentősen, 21 %-kal növekedett az érintett időszakban.
3. Volumen, piaci részesedés és kínai importárak
2. táblázat
A Kínából származó import volumene, piaci részesedése és az importárak
Mutatók
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Importvolumen
100
183
168
213
Piaci részesedés
100
159
143
176
CIF-importár EUR/tonna
100
106
120
188
Forrás: Kiigazított Eurostat statisztika.
(93)
A szóban forgó időszakban a Kínából származó import volumene 113 %-kal nőtt, míg az uniós fogyasztás 21 %-kal emelkedett. Az adatok tartalmazzák a Koreai Köztársaságból származó szilíciumimportot is, mivel 2007-ben az intézkedéseket erre az országra is kiterjesztették egy kijátszásellenes eljárás során. A hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a kínai piaci részesedés hetven százalékponttal emelkedett az érintett időszak alatt, és ez messze meghaladja a 2002. évi 3,9 %-os piaci részesedést, amit a korábbi vizsgálati időszakban állapítottak meg. A Kínából importált mennyiség túlnyomó többségét, körülbelül 90 %-át, azonban aktív feldolgozás alá helyezték, felfüggesztett vámfizetéssel.
(94)
A Kínából származó import átlagárai a figyelembe vett időszak alatt 88 %-kal emelkedtek. A legmagasabb áremelkedés viszont 2007 és a vizsgálati időszak között volt.
(95)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártelepi árát az EU-határparitáson számított átlagos kínai CIF-importárral hasonlították össze. Ezek az árak a kiigazított Eurostat-adatokból származnak, és tartalmazzák az importálás utáni költségeket, vámokat és dömpingellenes adókat. Az összehasonlítás szerint a kínai importárak nem jelentettek alákínálást az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak a vizsgálati időszak során. Az átlagos kínai importárak tartalmazták az aktív feldolgozásra szánt kínai szilícium értékesítését is. Meg kell jegyezni, hogy az aktív feldolgozásra szánt szilícium ára, amely a kínai eredetű import túlnyomó többségét tette ki, átlagosan 15 %-kal bizonyult magasabbnak a vizsgálati időszak alatt, mint a szabad forgalomba bocsátásra szánt szilícium ára.
(96)
A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy ha az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a szabad forgalomba bocsátásra szánt kínai eredetű importmennyiség árai 12 %-os alákínálást jelentettek volna az uniós gazdasági ágazat árainak.
4. Harmadik országokból származó volumen, piaci részesedés és importárak
3. táblázat
Más harmadik országokból származó import (volumen)
Mutatók
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Norvégia
100
114
100
113
Brazília
100
113
123
93
Oroszország
100
39
114
116
Bosznia és Hercegovina
100
202
165
174
Más harmadik országok
100
110
101
118
Összesen
100
112
112
110
Piaci részesedés
100
97
95
91
Forrás: Eurostat.
4. táblázat
Más harmadik országokból származó import (átlagárak)
Mutatók
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Norvégia
100
93
101
128
Brazília
100
98
108
149
Oroszország
100
130
116
170
Bosznia és Hercegovina
100
102
116
163
Más harmadik országok
100
112
116
119
Összesen
100
100
108
145
Forrás: Eurostat.
(97)
Míg a Kínától és a Koreai Köztársaságtól eltérő harmadik országokból származó szilíciumimport volumene a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal növekedett, az említett behozatal piaci részesedése a vizsgált időszakban kilenc százalékponttal csökkent. Az Európai Unióba szállító fő exportőrök Brazília, Norvégia és Oroszország voltak, Bosznia és Hercegovina pedig új beszerzési forrásként jelent meg.
(98)
Az említett országokból származó import árai a vizsgálati időszakban 45 %-kal emelkedtek, és átlagosan 15 %-kal haladták meg a kínai árakat, kivéve a vizsgálati időszakot, amikor 5 %-kal alacsonyabbak voltak.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
Uniós gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
Index
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Gyártás
100
94
108
107
Év/év tendencia
-
-6 %
14 %
0 %
Gyártókapacitás
100
102
112
114
Év/év tendencia
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitáskihasználás
100
92
96
94
Év/év tendencia
-
-8 %
3 %
-2 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(99)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése 7 %-kal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása a figyelembe vett időszak alatt 14 %-os össznövekedést mutatott a beruházások eredményeként. A kapacitáskihasználás azonban a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. Ezt a fejleményt az ugyanazon időszak alatt tapasztalt 21 %-os jelentős uniós fogyasztásnövekedés fényében kell értékelni.
5.2. Raktárkészletek
6. táblázat
Raktárkészletek
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
91
82
82
Év/év tendencia
-
-9 %
-9 %
0 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(100)
A figyelembe vett időszak alatt a raktárkészletek 18 %-kal csökkentek. Ennek oka a magas kereslet volt, különösen 2007 során és a vizsgálati időszak alatt, amely a gazdasági ciklusban kivételesen kedvező periódus volt. 2005-ben a készletek az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési volumenének 27 %-át tették ki, míg a vizsgálati időszak alatt ez az érték az uniós értékesítési volumen 19 %-ára esett vissza.
5.3. Értékesítés, piaci részesedés és árak
7. táblázat
Értékesítési volumenek és értékek
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (index)
100
103
116
118
Év/év tendencia
-
3 %
13 %
2 %
Értékesítési érték (index)
100
105
132
178
Év/év tendencia
-
5 %
27 %
45 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
89
98
98
Év/év tendencia
-
-11 %
9 %
-1 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok, kiigazított Eurostat-statisztikák.
9. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
102
114
150
Év/év tendencia
-
2 %
12 %
37 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(101)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 18 %-kal növekedett. Ugyanebben az időszakban az értékesítés értéke 78 %-kal nőtt, 2007-ben és a vizsgálati időszakban pedig a szilíciumpiacon tapasztalt megnövekedett kereslet eredményeként komoly növekedést lehetett tapasztalni. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése azonban két százalékponttal csökkent a vizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése, valamint kapacitáskihasználásának a (99) preambulumbekezdésben említett csökkenése a figyelembe vett időszakban azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült teljes mértékben kihasználnia - különösen a piaci részesedés tekintetében - a szilíciumpiacon tapasztalható megnövekedett keresletből és fogyasztásból származó előnyöket.
(102)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai jelentősen emelkedtek 2007-ben és a vizsgálati időszakban, mivel e két év során jelentős volt a kereslet a szilíciumpiacon, ami kivételesen magas árakhoz vezetett. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 50 %-kal emelkedtek. Az eladási árak lényeges növekedése és a termelési költségek alacsony emelkedése jelentős szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének számottevő javulásában.
5.4. Az uniós árakat érintő tényezők
(103)
A vizsgált időszakban tapasztalható magas kereslet jelentős áremelkedéshez vezetett. A harmadik országokból származó behozatali árak, ideértve Kínát is, ugyanazt az emelkedő tendenciát követték, mint az uniós gazdasági ágazat árai.
(104)
A figyelembe vett időszakban az átlagos gyártási költségek 21 %-kal emelkedtek, míg az eladási egységár ugyanezen időszakban átlagosan 50 %-kal nőtt.
5.5. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
10. táblázat
Foglalkoztatás
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
93
91
100
Év/év tendencia
-
-7 %
-2 %
9 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
11. táblázat
Termelékenység
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
101
119
108
Év/év tendencia
-
1 %
18 %
-11 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
12. táblázat
Bérek (EUR/alkalmazott)
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
94
107
117
Év/év tendencia
-
-6 %
13 %
10 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(105)
A foglalkoztatás összességében stabil maradt a figyelembe vett időszak alatt, míg a bérek átlagosan 17 %-kal emelkedtek. A termelékenység 8 %-kal nőtt ugyanezen időszak alatt a gyártási volumen növekedésének eredményeként.
5.6. Nyereségesség
13. táblázat
Nyereségesség
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
161
389
671
Év/év tendencia
-
61 %
228 %
282 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(106)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2005-től a vizsgálati időszakig csaknem hatszorosára emelkedett, elérve a vizsgálati időszak alatti magas szintet. A 2007-ben és a vizsgálati időszak során tapasztalt magas nyereség a fennálló kivételesen kedvező gazdasági feltételekből eredő erőteljes szilíciumpiaci kereslet következtében megnövekedett eladási árakból származott. Ez a nyereségesség az időszak során tapasztalt 21 %-os gyártásiköltség-növekedés ellenére fennállt.
5.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
14. táblázat
Beruházások és tőkebevonási képesség
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
135
310
717
Év/év tendencia
-
35 %
174 %
408 %
Beruházások megtérülése
7 %
14 %
47 %
96 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(107)
A vizsgált időszakban a beruházások jelentősen - hatszorosára - növekedtek, ami körülbelül a termelt nyereség 30 %-ának felel meg. Az uniós gazdasági ágazat kifejezte az uniós szilíciumpiac iránti elkötelezettségét, mivel az új beruházások a gyártókapacitás növeléséhez kapcsolódtak, egyrészt új gépek üzembe állításával, másrészt a meglévő gépek fejlesztésével. Ezen túlmenően beruházások történtek a napenergia-ágazatokban használatos nagy tisztaságú szilícium előállítására szolgáló kohászati eljárások terén is. Ennek az új terméknek nagyon jók a jövőbeli kilátásai.
(108)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a beruházások megtérülése, azaz a termék adózás előtti nettó nyeresége a termékre fordított tárgyi eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve jelentősen nőtt a vizsgált időszakban. A vizsgálat nem derített fényt olyan bizonyítékra, ami arra mutatna, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a tőkebevonási képességet illetően jelentős problémája lett volna.
5.8. Pénzmozgás
15. táblázat
Pénzmozgás
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
114
348
672
Év/év tendencia
-
14 %
233 %
325 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(109)
A pénzmozgás a nyereségességhez hasonló kedvező tendenciát követett, és jelentősen növekedett a vizsgált időszak alatt.
5.9. Növekedés
(110)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült teljes mértékben kihasználnia a fogyasztás jelentős növekedéséből származó előnyöket, mivel kapacitásának 80 %-án működött, és piaci részesedése két százalékponttal csökkent. A hatályos intézkedések ellenére a kínai eredetű import lényegében lefedte a fogyasztás növekedését az aktív feldolgozás alá vont hatalmas mennyiségekkel.
5.10. A dömpingkülönbözet nagysága
(111)
A vizsgálati időszak alatt a hatályos intézkedések ellenére folytatódott a jelentős dömping, bár az egyéni elbánásban részesülő egyedüli együttműködő exportőr gyártótól származó adatok és a rendelkezésre álló tényeken alapuló számítások alapján annak szintje alacsonyabb volt, mint amit az eredeti vizsgálatban megállapítottak.
5.11. A múltbeli dömping hatásait követő fellendülés
(112)
Az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömpinget követően a kedvező gazdasági környezetnek köszönhetően sikeresen visszanyerte erejét, különösen az értékesítési volumen, az eladási árak és a nyereségesség tekintetében. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a dömpingkülönbözetek jelentősek maradtak.
5.12. Az uniós gazdasági ágazat exportaktivitása
16. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
72
168
27
Év/év tendencia
-
-28 %
96 %
- 141 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat szilíciumexportja több mint a felével csökkent a figyelembe vett időszak alatt, főként a vizsgálati időszakban. Míg összehasonlító adatként ez a zuhanás drámainak tűnhet, abszolút értékben kevésbé jelentős, mivel az uniós gazdasági ágazat nem exportorientált. Az uniós gyártók erősen az Európai Unió piacához kötődnek. Meg kell jegyezni azonban, hogy egyes uniós gyártóknak társult vállalkozásaik vannak az Európai Unión kívül, amelyek e piacokon folytatnak gyártást és értékesítést, és így csökkentik az Európai Unióból származó exportigényt.
5.13. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(114)
A dömpingellenes intézkedéseknek egyértelműen kedvező hatásuk volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A figyelembe vett időszak során minden fő kármutató - úgymint a termelés, a termelékenység, a készletek, az értékesítési volumen, az eladási árak, a beruházások, a nyereségesség és a pénzmozgás - kedvezően alakult. A vizsgálati időszakban elért nyereség azt a tényt tükrözi, hogy ez az időszak a gazdasági ciklusban kivételesen kedvező periódus volt.
(115)
Ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését illeti, az enyhe csökkenés utalhat károkozásra abban az értelemben, hogy a rendelkezésre álló gyártókapacitás ellenére az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a megnövekedett fogyasztásból származó előnyöket.
(116)
Következésképpen, figyelemmel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvező alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt a figyelembe vett időszakban. Ennélfogva megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár megismétlődése az intézkedések hatályvesztése esetén.
G. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A dömping folytatódása és a károkozó dömping megismétlődése valószínűségi elemzésének összegzése
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy a hatályos intézkedések ellenére a kínai eredetű import jelentősen növekedett, és a harmadik országokból származó import által elveszített piaci részesedés nagy részét átvette. A kínai exportőr gyártók továbbra is jelentős szinten dömpingeltek. Ezen az alapon nincs ok azt feltételezni, hogy a kínaiak nem folytatnák a dömpinget. Ezen túlmenően ha a vizsgálati időszak alatt az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a szabad forgalomba bocsátásra szánt kínai eredetű importmennyiség árai 12 %-os alákínálást jelentettek volna az uniós gazdasági ágazat árainak.
(118)
Meg kell jegyezni, hogy 2007-ben egy kijátszásellenes eljárást követően az intézkedéseket kiterjesztették a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilíciumra is. Az intézkedések kiterjesztése kedvező hatással járt, mivel a Koreai Köztársaságból származó szilíciumimport hirtelen visszaesett.
(119)
A vizsgálat szerint a kínai gyártók jelentős - körülbelül 540 000 tonnányi - kihasználatlan kapacitással rendelkeztek a vizsgálati időszak alatt. A várható kínai keresletnövekedés ellenére a felesleges kapacitás - a (74) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - várhatóan az elkövetkező években is fennmarad.
(120)
A korábban említetteknek megfelelően Kína számára az uniós piac a fő felvevőhely, mivel másik jelentős exportpiacán, az USA-ban Kínával szemben komoly dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, így az a piac a kínai export számára gyakorlatilag elérhetetlen.
(121)
A kínai importárak átlagosan 15 %-kal alacsonyabbak a harmadik országok importárainál, és csak a vizsgálati időszakban voltak ennél 5 %-kal magasabbak. Figyelemmel a kínai exportőr gyártóknak az uniós piacon fennálló érdekeire, ha az intézkedéseket visszavonnák, a várakozások szerint hatalmas volumenű export irányulna az uniós piacra a harmadik országok árainál alacsonyabb árakon, ami erőteljesen lenyomná az árakat.
(122)
Az EUSMET állítása szerint a harmadik országok behozatalának 56 %-os piaci részesedése a kínai behozatal viszonylag alacsony piaci részesedéséhez viszonyítva nagyobb hatást gyakorolt az uniós gyártók piaci részesedésére a felülvizsgálati időszakban, különösen azért, mert a harmadik országokból származó behozatalok ára 5 %-kal alacsonyabb volt a kínai behozatal áránál. E tekintetben megállapították, hogy annak ellenére, hogy a harmadik országokból származó behozatal árai 5 %-kal alacsonyabbak a kínai behozatal árainál, az előbbi behozatal piaci részesedése 2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal csökkent, míg a kínai behozatal piaci részesedése 34 %-kal nőtt (lásd a fenti 2. és 3. táblázatot). Ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt. E körülmények között nem vonható le az a következtetés, hogy a harmadik országbeli behozatal döntő hatást gyakorolt volna az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére a felülvizsgálati időszak alatt.
(123)
Az állítások szerint a Bizottság a kínai exportárak valószínűsíthető változásának értékelésekor nem vette figyelembe a termelési költségek valószínűsíthető növekedését, ami a magasabb villamosenergia-költségek, az energiaellátásban fellépő hiány, a beruházási költségek növekedése, a magas infláció, továbbá a nyersanyagárak és a nemzetközi szállítás költségeinek növekedése okozott. Ha emelkednének is a villamosenergia-költségek Kínában, nem ez az egyetlen lényeges költségelem. Emellett nem bocsátottak rendelkezésre információt a feltételezett emelkedés mértékéről, valamint az összköltségre és ennek következtében az értékesítési árakra gyakorolt pontos hatásáról. Más elemek vonatkozásában a becslések vagy teljes mértékben spekulatívak és/vagy nincsenek megfelelően alátámasztva vagy számszerűsítve, ezért nem lehet megfelelő következtetést levonni belőlük. Meg kell jegyezni azt is, hogy tévedés azt feltételezni, hogy az exportárak szükségszerűen a termelési költségek szintjén alapulnának, mivel számos más tényező - például kormányzati intézkedések vagy a kínálat és kereslet kérdése - is befolyásolhatja az árszintet.
(124)
Azt is megállapították, hogy azokon a harmadik országbeli piacokon, ahol nem voltak hatályban dömpingellenes vámok, a kínai exportárak a vizsgálati időszak alatt alacsonyabb szinteken voltak az uniós piacon tapasztalt árakhoz képest.
(125)
Ennélfogva megállapították, hogy a dömping folytatódott, és valószínűsíthető a dömpingelt import mennyiségének a megnövekedése, ami az Európai Unióban az árak csökkenése irányába hatna - legalább is rövid távon -, ha az intézkedéseket visszavonnák. A fentiek alapján nincs ok feltételezni, hogy a kínai árak növekednének. Következésképpen fennáll a valószínűsége a kár megismétlődésének, mivel ez kedvezőtlenül érintené az uniós gazdasági ágazat nyereségességét, valamint a vizsgálati időszak alatt megtapasztalt pénzügyi megerősödését.
2. A dömpingelt importnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása - mutatók és valószínűsíthető fejlemények a vizsgálati időszak utáni időszakban
(126)
A növekvő fogyasztással jellemezhető időszak során csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és a harmadik országokból származó import piaci részesedése, míg a kínai import piaci részesedése jelentősen növekedett. Figyelemmel ezekre a kevert mutatókra (azaz az uniós gazdasági ágazat átfogó megerősödése, de piaci részesedésének csökkenése) és arra a tényre, hogy a vizsgálati időszak egy kivételesen kedvező periódus volt a gazdasági ciklusban, a vizsgálati időszakot követő fejleményeket is megvizsgálták, hogy a jövőbeli tendenciákról egyértelműbb képet lehessen kapni. Emlékeztetni kell arra is, hogy az árak lenyomásából eredő kár megismétlődésének a veszélyét a globális gazdaság folyamatai - és ezekek a keresletre és a fogyasztásra gyakorolt hatásai - is növelik.
(127)
A kiigazított Eurostat-adatok és az uniós gazdasági ágazat által az uniós értékesítési volumen és az árak változásairól a 2009. januártól 2009. szeptemberig terjedő időszak tekintetében szolgáltatott információk alapján az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének egyértelmű és folyamatos csökkenő tendenciája figyelhető meg. Az értékesítési volumen a 2008. megfelelő kilenc hónapjában eladott mennyiség 52 %-át tette ki, bár a hosszú távú szerződések és a gyártás csökkenése következtében az átlagos eladási árak ugyanazon a szinten maradtak, mint 2008-ban.
(128)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége tekintetében jelentős kedvezőtlen változás következett be. A nyereségszintek folyamatosan csökkentek és alacsony szintre zuhantak, még az eredeti vizsgálatban kitűzött 6,5 %-os nyereségcélnál is alacsonyabbra.
(129)
Meg kell jegyezni, hogy a világgazdasági válság következtében az Európai Unióban jelentősen csökkent a kereslet. Ez kedvezőtlen hatással járt az értékesítési volumenre és a nyereségességre az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és ezzel az sérülékenyebbé vált. Ilyen körülmények között az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megküzdeni a megnövekedő kínai dömpingelt import kedvezőtlen hatásaival. A helyzet további romlása valószínűsíthető az ilyen importok nyomása következtében.
(130)
A kínai eredetű import mind volumenét, mind pedig árait tekintve csökkent, és az előbbi volt a jelentősebb változás. Ami az árakat illeti, a kínai importárak jobban csökkentek, mint az uniós gazdasági ágazat árai (8 %-kal, illetve 2 %-kal). A vizsgálati időszak utáni periódusban nem állapítottak meg sem alákínálást, sem pedig alulértékesítést. Ha azonban az intézkedések nem lettek volna hatályban, a kínai importárak az uniós gazdasági ágazat árai alá történő 3 %-os alákínálást jelentettek volna, és 11 %-os alulértékesítésre került volna sor. Ezen túlmenően megállapították, hogy ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a szabad forgalomba bocsátásra szánt mennyiségek importárai az uniós gazdasági ágazat árai alá történő 22 %-os alákínálást jelentettek volna, és az alulértékesítés elérte volna a 38 %-ot.
(131)
Azt is megállapították, hogy a kínai exportárak a dömpingellenes vámokkal nem védett harmadik országbeli piacokon sokkal alacsonyabbak voltak, mint az uniós piacon, összehasonlítva azokat a vizsgálati időszak során tapasztalt árakkal, a (123) preambulumbekezdésben említettek szerint. Ez arra utal, hogy gazdasági visszaesés idején az árakra irányuló lefelé ható nyomás megélénkül.
(132)
A fentiek alapján - és tekintettel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének egyértelműen romló tendenciájára - megállapították, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár megismétlődése valószínűsíthető.
3. A kár megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetések
(133)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a Kínából származó és az Európai Unióba irányuló dömpingelt import jelentős növekedése, ami az árakra lefelé ható nyomást gyakorolna. Ez a helyzet nem csak az uniós gazdasági ágazat által a gyártás fejlesztése és korszerűsítése terén végzett jelentős beruházásokat veszélyeztetné, hanem a napelemekhez használt szilícium gyártására irányuló új fejlesztéseket is, ami pedig a jövő piaca. A kár megismétlődésének valószínűségét tovább fokozza a jelenlegi gazdasági visszaesés is.
H. UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(134)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a fennálló dömpingellenes intézkedések folytatása az Európai Unió egészének érdekeivel ellentétes lenne-e. Az uniós érdek meghatározásának az alapja a különféle érintettek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők és a szóban forgó termék felhasználói érdekeinek az értékelése volt.
(135)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző felülvizsgálatok szerint az intézkedések elfogadása nem minősült az uniós érdekkel ellentétesnek. Továbbá mivel a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, szükséges annak a helyzetnek az elemzése, amelyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, és értékelni kell a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt nem kívánatos kedvezőtlen hatásokat is.
(136)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az következne, hogy ebben az esetben nem szolgálná az uniós érdeket az intézkedések fenntartása, azon fenti következtetés ellenére, hogy valószínűsíthető a dömping folytatódása és a kár megismétlődése.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdekei
(137)
Emlékeztetni kell arra, hogy a 2007-ben és a vizsgálati időszakban elért magas haszonkulcs az eladási árak növekedésének eredménye volt. Ez a tényező várhatóan nem folytatódik a következő években.
(138)
Az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy életképes és versenyképes gazdasági ágazat, amely képes alkalmazkodni a megváltozott piaci körülményekhez. Ezt különösen megerősítette, hogy a vizsgált időszakban valamennyi fő kármutató kedvező irányban változott. Az intézkedéseknek az előző hatályvesztési felülvizsgálat óta történő fenntartása hozzájárult az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállításához, különös tekintettel az uniós piac árszintjére.
(139)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat bizonyította elkötelezettségét az uniós szilíciumpiac iránt, és jelentősen növelte hatékonyságát. Az uniós gazdasági ágazat jelentős beruházásokat tett nem csak a gyártási kapacitása növelésére, hanem a napenergia-ágazatokban használatos nagy tisztaságú szilícium előállítására szolgáló kohászati eljárásokra vonatkozó kutatás és technológiafejlesztés terén is.
(140)
A napelemekhez szükséges szilícium piaca kitűnő jövőbeli kilátásokkal rendelkező új piac, figyelemmel az elkövetkező években a napenergia használata terén várható növekedésre. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára létfontosságú, hogy részt vegyen ezen az új piacon. E tekintetben két uniós gyártó tervezi egy-egy új, a napelemekhez szükséges szilíciumot gyártó üzem felépítését az Európai Unióban az uniós piac szükségleteinek részbeni fedezésére. Meg kell jegyezni, hogy az ebben az új piaci szegmensben végzett beruházások nagyban függnek attól, hogy az Európai Unióban működik-e hagyományos szilíciumgyártás, ami a napelemekhez szükséges szilícium előállítása során használt fő alapanyagot biztosítja.
(141)
Ezen túlmenően az egyik uniós gyártó bejelentette, hogy új létesítményre vonatkozó beruházást tervez Kínában annak érdekében, hogy fedezze a kínai piacon várható keresletnövekedést mind a hagyományos szilícium, mind pedig a napelemekhez szükséges szilícium terén.
(142)
A fentieknek megfelelően, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, nagyon valószínű lenne a kár megismétlődésének a kockázata, és ez veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat által a közelmúltban végzett beruházásokat. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazatnak az az érdeke, hogy fenntartsák a dömpingelt kínai importtal szembeni intézkedéseket.
3. A független importőrök/kereskedők érdekei
(143)
A Bizottság kérdőíveket küldött ki minden ismert független importőr/kereskedő részére. Két olyan független importőr válaszolt, amely egyben az érintett termék felhasználója is volt. Az e vállalatok által tett megjegyzések a felhasználói érdekekre vonatkozó alábbi részben találhatók. Egy importőr/kereskedő bejelentkezett, de nem válaszolt a kérdőívre.
(144)
Figyelemmel arra tényre, hogy a kínai beszerzési forrás mellett az importőrök uniós gyártóktól és harmadik országbeli forrásokból - mint például Norvégia vagy Brazília - is dömpingellenes vámtól mentesen beszerezhetik a szilíciumot, amelyek így az uniós piacon több mint 56 %-os részesedéssel bírnak, megállapították, hogy az uniós piacon biztosított a verseny.
(145)
A fentiek alapján, és tekintettel arra, hogy egyetlen kereskedő sem működött együtt, illetve arra, hogy nem jelezték ennek ellenkezőjét, megállapították, hogy a jelenleg hatályos intézkedéseknek nincs számottevő kedvezőtlen hatásuk a kereskedők pénzügyi helyzetére, és hogy az intézkedések fenntartása nem érintené az importőröket.
4. A felhasználók érdeke
(146)
Emlékeztetni kell arra, hogy az EUSMET - felhasználói szövetség a vegyipari ágazatban - nyújtotta be a jelenlegi időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet, a dömpingre korlátozva. A Bizottság kérdőíveket küldött ki minden ismert független felhasználó és ezek szövetségesei részére. Tizenkét felhasználó működött együtt a vizsgálatban, akik közül egyik az aktív feldolgozásra bocsátott kínai szilícium fő importőre. Ezen kívül egy további felhasználói szövetség működött együtt észrevételek benyújtásával.
(147)
Az Európai Unióban a szilícium fő ipari felhasználója a vegyipar, illetve az alumíniumipar, amelyek az uniós fogyasztás 60, illetve 40 százalékát képviselik.
(148)
A vegyiparban a szilícium a fő alapanyaga a számos alkalmazásban - különösen az autóiparban és az építőiparban - használt szilíciumok, valamint az elektronikában és a napenergia-ágazatban használt poliszilícium gyártásának. Az egyes kapcsolódó gazdasági ágazati termékfajták gyártási eljárásától függően a szilícium és a poliszilícium különböző típusainak előállítási költségében a szilícium részaránya 2 % és 35 % között változik. Átlagosan azonban a szilícium aránya a szilíciumgyártás összköltségét tekintve 11 és 21 % közöttire tehető, míg a poliszilíciumé 2 és 10 % közé. 19 %-os dömpingellenes vám kivetésével a szilíciumot teljes egészében Kínából beszerző vegyipari felhasználók gyártási költségeire gyakorolt hatás a számítások szerint 2 és 4 % közöttire tehető. Más vegyipari felhasználók számára a hatás kisebb lesz.
(149)
A vizsgálatban együttműködő egyes vegyipari vállalatok a fő importőrei az aktív feldolgozás alá kerülő kínai szilíciumnak, amelyre így nem vonatkoznak a dömpingellenes vámok. Érveik szerint ők azonban nem tudják viselni a vámterhet, és azt vevőik felé sem tudják továbbadni, továbbá az aktív feldolgozás véleményük szerint nem mentesíti őket a hatályos intézkedésekből fakadó terhek alól, mivel jelentős erőforrásokat kell fordítaniuk a megterhelő vám- és egyéb adminisztratív eljárásokra. Ezen túlmenően véleményük szerint beruházásokat kell végrehajtaniuk Kínában új létesítmények építése céljából, hogy közel legyenek az olcsó nyersanyagforráshoz, és versenyképesebbek legyenek az ázsiai piacon.
(150)
Az alumíniumipar számára a szilícium fontos nyersanyag az öntőötvözetek alumíniumfinomítók általi gyártásához is. Ezeket az ötvözeteket főként az autóiparban és az építőiparban használják. Ezek előállítása során a szilícium a gyártási költségek 8-10 %-át teszi ki, a felhasznált fémhulladék minőségétől függően, amely már eleve tartalmaz szilíciumot. A vizsgálatban együttműködő alumíniumfinomító vállalatok többsége más harmadik országokból szerezte be a szilíciumot, melyekkel szemben nincsenek hatályban dömpingellenes vámok, mivel termékeiket elsősorban az uniós piacra szánják, és ezért nem tudják igénybe venni az aktív feldolgozási rendszert. 19 %-os dömpingellenes vám kivetésével a szilíciumot teljes egészében Kínából beszerző alumíniumfelhasználók gyártási költségeire gyakorolt hatás a számítások szerint 2 %-ra tehető. Más alumíniumfelhasználók számára a hatás kisebb lesz. A vizsgálat kimutatta, hogy az alumíniumfinomítók nyereségessége nem volt különösen nagy, így a szilícium árának a növekedése a kis különbözet miatt kedvezőtlenül hat a nyereségükre.
(151)
A vegyiparban körülbelül 14 000 alkalmazott volt, az alumíniumiparban pedig 6 000. A figyelembe vett időszak során a vegyiparban a foglalkoztatás 8 %-kal növekedett, míg az alumíniumiparban változatlan maradt.
(152)
Valamennyi felhasználó erőteljesen ellenezte az intézkedések fenntartását azon az alapon, hogy azok már túl régóta vannak hatályban, mesterségesen megnövelték a szilícium árszintjét az uniós piacon, függetlenül annak származásától, továbbá arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt nem érte kár. Tekintettel azonban a kínai exportőrök különösen magas piaci részesedésére az aktív feldolgozásra szánt szilícium terén és a szabad forgalomba bocsátásra szánt szilíciumért folyó versenyre, ez az állítás nem igazolható. Míg valóban megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat legnagyobb részét nem érte kár, a hatályvesztési felülvizsgálatban a kár megismétlődésének a valószínűségére is tekintettel kell lenni. A fentiek szerint (lásd különösen a (133) preambulumbekezdést) ebben az esetben fennáll ez a valószínűség.
(153)
Az EUSMET állításai szerint a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon hiány volt szilíciumból, amit alátámaszt az az állítása, hogy egyes tagjainak megrendeléseit nem teljesítették a harmadik országbeli gyártók. Ezt az állítást azonban nem támasztotta alá. A piacon rendelkezésre álló kapacitás felmérésekor az EUSMET csak az uniós gyártók kapacitását vette figyelembe, és figyelmen kívül hagyta a harmadik országokból (beleértve Kínát is) az aktív feldolgozási rendszer keretében érkező behozatalt. Következésképpen fenntartható, hogy nem állt fenn hiány, és a piaci kereslet kielégítéséhez elegendőek voltak az uniós gazdasági ágazat értékesítései és az importbehozalatok.
(154)
Az EUSMET emellett azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat szezonális leállásokon keresztül szándékosan visszafogja a termelést, ezzel korlátozva az uniós piacon végbemenő értékesítéseket annak érdekében, hogy az eladási árakat ellenőrzése alatt tarthassa. Egy uniós gyártó esetében valóban történtek leállások, de az érintett időszak alatt megfelelő készlettel rendelkezett, hogy meglévő hosszú távú szerződései alapján ellássa vásárlóit. Egy másik uniós gyártó alkalmanként szintén szüneteltette a termelést, de a leállás kizárólag a felülvizsgálati időszakot követően történt, és nem ismétlődött meg. Ezért az EUSMET arra vonatkozó állítása, hogy a leállások az árak ellenőrzésének célját szolgálták, megalapozatlannak tekinthetők.
(155)
A felhasználók a versenyképességük fokozása érdekében érthető módon szabadon szeretnének hozzáférni az olcsó nyersanyaghoz. A beszerzés szabadságát alapvetőnek tartják, mivel nézetük szerint a szilíciumhoz való korlátozásmentes hozzáférés a jövőben még fontosabb lesz, tekintettel a szilícium iránti kereslet 2013-ig várható növekedésére, ami főként a napenergiával összefüggő projektekhez kapcsolódik. Az EUSMET állítása szerint 2013-ig az uniós szilíciumpiacon várhatóan bekövetkező megnövekedett kereslet hatására az állítólagos hiány nőni fog. Ugyanakkor a feltételezések alapjául szolgáló számadatok azt mutatják, hogy az uniós felhasználás még 2013-ban is alacsonyabb szintű lesz, mint a figyelembe vett időszak során megfigyelt felhasználás. Ezért semmi nem támasztja alá azt az állítást, hogy nem lehet majd eleget tenni szilícium iránti jövőbeli keresletnek. Emellett a beszerzés szabadsága önmagában nem igazolhatja a dömpinggyakorlatok elfogadását. Az uniós piacon folyó verseny egyenlő feltételeket kell, hogy kínáljon minden résztvevő számára.
(156)
A vegyipari felhasználók arra is rámutattak, hogy az uniós gazdasági ágazat fontos beszerzési forrás kell, hogy maradjon, mert képes biztosítani az érintett termék rövid távú rendelkezésre állását, az ellátás biztonságát, és jobb minőségű terméket kínál, mint a kínai forrás.
(157)
A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a hatályos intézkedések semmiféle jelentős kedvezőtlen hatással sem voltak az üzleti tevékenységükre. A vegyiparban néhány felhasználó különösen jelentősen növelte a Kínából származó szilíciumimportját a figyelembe vett időszak alatt, és legtöbbjük kielégítő pénzügyi helyzetben volt. Összegezve megállapították, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatokhoz hasonlóan az intézkedések folytatásának nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása az ipari felhasználókra, arra is figyelemmel, hogy a javasolt intézkedések szintje jelentősen alacsonyabb lenne.
5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(158)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő indok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(159)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések alacsonyabb szinten történő fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. Elemezték az ügyre vonatkozóan beadott ellenvetéseket, de ezek nem változtattak azokon az alapvető tényeken és szempontokon, amelyeken a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásáról szóló határozat alapult.
(160)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat eredményeként és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámot vetnek ki az érintett termék Kínából származó importjára a hatályban lévő intézkedések alapjául szolgáló kárkülönbözet és a jelenlegi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet közül az alacsonyabbnak a szintjén.
(161)
Ennek megfelelően az intézkedések szintje a megállapított dömpingkülönbözetnek felel meg, azaz az egyéni elbánásban részesülő egyedüli vállalatcsoport esetén 16,3 %, minden más vállalat esetén pedig 19,0 %.
(162)
Ezen az alapon az intézkedéseket - amelyeknek a hatályát a 42/2007/EK tanácsi rendelet (13) kiterjeszti a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilíciumra is - az alaprendelet 13. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatot követően fenn kell tartani, azonban ezek szintjét a (161) preambulumbekezdésben meghatározott szintre kell csökkenteni.
(163)
A Koreai Köztársaság azon exportőrei, akik a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességre irányuló kérelmet kívánnak benyújtani az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint, kötelesek kitölteni egy kérdőívet annak érdekében, hogy a Bizottság határozni tudjon a mentesség megadásáról. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint az olyan gyakorlatok folytatásának a valószínűsége, amelyeket nem támasztottak alá megfelelően okokkal vagy gazdasági indokokkal, továbbá a dömpingre vonatkozó bizonyítékok. A Bizottság szokás szerint helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell címezni, és annak minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen az érintett termék gyártásához és exportértékesítéséhez kapcsolódó bármely változást a vállalat tevékenységében,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozó szilícium behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vámtétel
Kiegészítő TARIC-kód
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Tatung, Sanhszi
16,3 %
A971
Minden egyéb vállalat
19 %
A999
(3) Fennmarad a Kínai Népköztársaság „minden egyéb vállalatától” származó importra kivetett végleges dömpingellenes vám (azaz 19 %) kiterjesztése az (1) bekezdésben meghatározott termékre, amennyiben azt a Koreai Köztársaságban adták fel, függetlenül attól, hogy azt a Koreai Köztársaságban származóként jelentették-e be, vagy sem (2804690010 TARIC-kód).
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk (3) bekezdésében említett kiterjesztett vám alóli mentességre irányuló kérelmet írásban kell előterjeszteni az Unió valamelyik hivatalos nyelvén, és azt a kérelmező képviseletére jogosult személynek alá kell írnia.
(2) A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office (Iroda): N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
(3) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően határozatban engedélyezhet az 1. cikk (3) bekezdésében említett kiterjesztett vám alóli mentességet az olyan vállalatoktól származó importra, amelyek nem játsszák ki az e rendelettel előírt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba, és öt évig marad hatályban.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. május 25-én.