KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 377/2010
af 3. maj 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Den 30. juni 2009 modtog Kommissionen en klage vedrørende import af natriumgluconat i tør form med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«), indgivet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 af European Chemical Industry Council (CEFIC) (herefter benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af natriumgluconat i tør form.
(2)
Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at der forvoldtes væsentlig skade på grund af dumpingimporten, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en antidumpingprocedure.
(3)
Proceduren blev indledt den 11. august 2009 efter offentliggørelse af en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2).
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, myndighederne i Kina og de klagende EU-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. En eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og en anden eksporterende producent, herunder to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, anmodede om individuel behandling i henhold til samme forordnings artikel 9, stk. 5.
(7)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina samt importører i EU anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøver for disse parter, jf. grundforordningens artikel 17.
(8)
For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende kinesiske producenter og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009).
(9)
I betragtning af det begrænsede antal eksportører, der besvarede spørgeskemaet vedrørende stikprøven, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver af de eksporterende kinesiske producenter eller af importører i EU.
(10)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle virksomheder i Kina og importører i EU, som besvarede stikprøveundersøgelsen, til EU-producenterne og til alle kendte importører og brugere i EU. Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, to EU-producenter og fire importører/brugere.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
1)
EU-producenter:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Frankrig, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italien, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder-
2)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd.
3)
Brugere/importører i EU:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Frankrig
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Tyskland.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som måske ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA, aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Producent i USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »den pågældende vare«), der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00.
(15)
Natriumgluconat i tør form anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægssektoren som set retarder eller til blødgøring af beton og i andre sektorer til overfladebehandling af metal (fjernelse af rust, oxider og fedt) og til rensning af flasker og industriudstyr. Varen kan endvidere anvendes i fødevare- og lægemiddelindustrien.
2. Samme vare
(16)
Undersøgelsen har vist, at natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen i EU, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev valgt som referenceland, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og natriumgluconat i tør form, der produceres i Kina og sælges til EU, stort set har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.
(17)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(18)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(19)
Til orientering er kriterierne for at opnå markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes, og omkostninger afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende kinesisk producent, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd., om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(21)
Virksomheden dokumenterede, at den opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne således indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(22)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(23)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(24)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende kinesisk producent, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd., om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(25)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at den eksporterende producent fra Kina opfyldte alle kravene for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (herefter benævnt »referenceland«).
(27)
I indledningsmeddelelsen blev USA foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(28)
De interesserede parter indsendte ingen bemærkninger.
(29)
Uden for EU produceres natriumgluconat i tør form kun i få lande, nemlig USA, Kina og Sydkorea. Det eneste mulige alternativ til USA var derfor Sydkorea. Kommissionen kontaktede de kendte virksomheder, der producerer natriumgluconat i tør form i Sydkorea, men disse producenter besvarede dog ikke henvendelsen.
(30)
Producenten i USA samarbejdede fuldt ud under undersøgelsen, idet den udfyldte et spørgeskema og accepterede et kontrolbesøg.
(31)
Kommissionen vurderede, at USA opfyldte kriterierne for at blive udvalgt som referenceland, da salgsmængderne på dette marked var tilstrækkeligt store, og der var betydelig konkurrence på markedet med både hjemmemarkedsproduktion og import fra andre lande, nemlig Kina, Italien og Frankrig. Desuden havde USA ingen antidumpingtold på den pågældende vare.
(32)
I lyset af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.2. Metode til fastsættelse af den normale værdi
3.2.1. For den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, hvorvidt den pågældende virksomheds salg af natriumgluconat i tør form til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt i UP, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af det kinesiske eksportsalg af den pågældende vare til EU.
(34)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU.
(35)
For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være umiddelbart sammenlignelig med den type natriumgluconat i tør form, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til EU af en sammenlignelig varetype.
(36)
Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget af natriumgluconat i tør form, der var solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(37)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris, der svarede til eller var højere end produktionsomkostningerne, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(38)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som det vejede gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(39)
Da det af undersøgelsen fremgik, at hjemmemarkedssalget både var repræsentativt og foregik i almindelig handel, blev den normale værdi således baseret på den faktiske hjemmemarkedspris for samtlige transaktioner i undersøgelsesperioden.
3.2.2. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(40)
Den normale værdi for Kina blev fastsat på grundlag af verificerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(41)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris for hver varetype, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
3.3. Eksportpris
(42)
De samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i EU, og eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare i UP, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.4. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle virksomheder (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt og forsikring, moms og afgifter, bankgebyrer og emballerings- og kreditomkostninger samt provision, når dette var relevant og berettiget.
4. Dumpingmargener
(45)
Dumpingmargenen for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(46)
For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til EU, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(47)
De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet er følgende:
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdende eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker.
(49)
Da samarbejdsgraden var lav, dvs. 56 %, og da der ikke forelå passende prisdata fra Eurostat, idet de omfattede andre dyrere varer, som ikke kunne udtrækkes nøjagtigt, blev den landsdækkende dumpingmargen beregnet ved hjælp af data fra klageren, som blev ajourført til UP.
(50)
På det grundlag blev dumping for hele landet foreløbigt fastsat til 79,2 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(51)
De samarbejdsvillige industrigrupper Jungbunzlauer (JBL) og Roquette Frères (RF) tegnede sig for 100 % af EU-produktionen.
(52)
De anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(53)
Da EU-erhvervsgrenen således kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn.
2. EU-forbruget
(54)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus import til EU, jf. Eurostats data. Da sidstnævnte data ikke kun omfatter den pågældende vare, men også visse andre varer end natriumgluconat i tør form, blev der foretaget passende justeringer af Eurostats tal med henblik på at foretage et rimeligt skøn over importmængderne af den pågældende vare til EU.
(55)
Forbruget på EU-markedet steg med 12 % mellem 2005 og 2007. Derefter faldt forbruget med 21 % indtil UP og lå under 2005-niveauet. Generelt faldt forbruget med 8 % i den betragtede periode.
Tabel 1
2005
2006
2007
2008
UP
EU-forbrug (i tons) Indeks
100
106
112
104
91
Kilde: Justerede importmængder på grundlag af Eurostats data og spørgeskemabesvarelserne.
3. Import til EU fra Kina
3.1. Importens omfang og markedsandel
(56)
Importmængden fra Kina steg betydeligt fra ca. 2 300 tons i 2005 til ca. 4 000 tons i UP, altså med 77 %, og var på sit højeste med ca. 5 300 tons i 2008. Den tilsvarende kinesiske markedsandel fordobledes næsten fra 12,8 % i 2005 til 24,8 % i UP. Det skal bemærkes, at markedsandelen for den kinesiske import var på 28,6 % i 2008 lige inden UP og derefter faldt til 24,8 % i UP.
Tabel 2
2005
2006
2007
2008
UP
Importmængder fra Kina (i tons)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Import fra Kina (tons) Indeks
100
152
227
234
177
Kinas markedsandel
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kinas markedsandel, indeks
100
143
203
224
194
Kilde: Justerede importmængder ifølge Eurostat.
3.2. Salgspris pr. enhed
(57)
De gennemsnitlige priser på import fra Kina var på 482 EUR pr. tons i 2005. Priserne steg støt og nåede et niveau på 524 EUR pr. tons i 2008 og faldt derefter til 502 EUR pr. tons i UP. I løbet af den betragtede periode steg priserne samlet med 4 %.
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Priser på import fra Kina (euro/tons)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Kilde: Justerede importpriser ifølge Eurostat.
3.3. Prisunderbud
(58)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(59)
Ved anvendelse af denne metode viste forskellen mellem ovennævnte priser, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), en prisunderbudsmargenen på mellem 13 og 29 %, hvor den højeste procentsats blev tildelt ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(60)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en undersøgelse af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
(61)
Produktionskapaciteten steg med 4 % i perioden fra 2005 til 2007 og forblev på dette niveau indtil udgangen af den betragtede periode.
(62)
Produktionen af den pågældende vare steg mellem 2005 og 2007, før den faldt i den betragtede periode indtil UP. Samlet set faldt produktionen med 12 % i den betragtede periode. Den samlede produktion i UP var på mellem 30 000 og 40 000 tons.
(63)
Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 15 % i den betragtede periode.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Produktionskapacitet Indeks
100
100
104
104
104
Produktionsmængde Indeks
100
104
105
84
88
Kapacitetsudnyttelse Indeks
100
104
101
81
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.2. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i EU
(64)
EU-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet lå på omtrent samme niveau fra 2005 til 2007 og faldt derefter med 13 procentpoint. Salgsmængderne faldt med 21 % i den betragtede periode.
(65)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i den betragtede periode fra 74,9 % i 2005 til 64,7 % i UP.
(66)
De gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 12 % i den betragtede periode. Fra 2006 til 2008 var de gennemsnitlige salgspriser på et tilsvarende niveau, men faldt derefter med 9 % i UP.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde Indeks
100
104
99
86
79
EU-erhvervsgrenens markedsandel
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Gennemsnitlige priser Indeks
100
97
97
97
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.3. Lagre
(67)
I løbet af den betragtede periode faldt lagerbeholdningerne med 37 %. Ved udgangen af UP var lagerbeholdningerne på mellem 1 000 og 5 000 tons.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre Indeks
100
92
120
92
63
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.4. Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast og likviditet
(68)
EU-erhvervsgrenens salg af den samme vare på EU-markedet var rentabelt i den betragtede periode, men rentabiliteten faldt drastisk fra 2005 til UP.
(69)
Selv om investeringerne fortsatte i perioden mellem 2005 og 2007, dog med en nedgang i 2006, faldt de drastisk i 2008 og i UP. I den betragtede periode faldt investeringerne med 76 %.
(70)
Investeringsafkastet af produktion og salg af den pågældende vare fulgte en tilsvarende tendens og var stabilt fra 2005 til 2007, men faldt i 2008 og i UP.
(71)
Som det var tilfældet med de øvrige finansielle indikatorer, faldt EU-erhvervsgrenens likviditet med 51 % i den betragtede periode.
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet Indeks
100
90
86
52
19
Investeringer Indeks
100
61
140
16
24
Investeringsafkast Indeks
100
100
100
60
21
Likviditet Indeks
100
92
20
106
49
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(72)
Beskæftigelsen steg lidt fra 2005 til 2007 og faldt derefter i 2008 og i UP. I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 13 %.
(73)
Lønningerne faldt med 6 % i 2006, men steg til 2005-niveauet i 2007, hvorefter de faldt igen i 2008 og i UP. I den betragtede periode steg lønningerne med 10 %.
(74)
Produktiviteten pr. medarbejder var stabil i den betragtede periode og steg med 1 % fra 2005 til UP.
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse Indeks
100
99
104
85
87
Lønninger Indeks
100
94
100
104
110
Produktivitet Indeks
100
104
101
99
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.6. Vækst
(75)
EU-forbruget faldt 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt 21 %. EU-erhvervsgrenen oplevede således et fald i markedsandelen på 10 procentpoint i den betragtede periode.
4.7. Dumpingmargenens størrelse
(76)
Dumpingmargenerne for Kina er, jf. afsnittet ovenfor om dumping, betydelige. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(77)
De fleste skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. De finansielle indikatorer for EU-erhvervsgrenens resultater, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.
(78)
Undersøgelsen viste, at den kinesiske lavprisimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til 29 % i UP. EU-erhvervsgrenen registrerede et fald i salgsmængder og markedsandel.
(79)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(80)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af natriumgluconat i tør form med oprindelse i Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(81)
I den betragtede periode steg dumpingimport til lave priser fra Kina udtrykt i mængder med 77 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet for importen fra Kina med 94 % i samme periode. Nedgangen i importen fra Kina mellem 2008 og UP inklusive tabet af markedsandele anses ikke for væsentligt i forhold til den overordnede situation i den betragtede periode.
(82)
Stigningen i importen fra Kina i den betragtede periode faldt sammen med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen oplevede et faldende salg, både i form af mængder og værdier, på EU-markedet, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 10 procentpoint i løbet af den betragtede periode, jf. betragtning 65. Den kinesiske dumpingimports prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at opretholde deres priser på EU-markedet. Dette medførte et betydeligt fald i rentabiliteten til under det niveau, der ville gøre de nødvendige investeringer mulige.
(83)
På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, har spillet en afgørende rolle for den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i den betragtede periode, samt tab af markedsandele.
3. Andre faktorers virkninger
3.1. Import fra andre tredjelande
(84)
Importen fra tredjelande, der ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt med 23 % i den betragtede periode, hvilket førte til et tab i markedsandele på 2 procentpoint i samme periode. Prisen på denne import steg med 102 % i den betragtede periode.
(85)
Udviklingen i importen fra tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Samlet import fra andre lande (i tons)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Gennemsnitspris for anden import (EUR/tons)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Kilde: Justerede tal fra Eurostat.
(86)
Mængden af import fra andre tredjelande faldt med 23 % i den betragtede periode, mens importpriserne fordobledes i samme periode. Prisen på import fra andre tredjelande lå langt over EU-erhvervsgrenens salgspriser i hele den betragtede periode. På denne baggrund konkluderes det foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, som er påført EU-erhvervsgrenen.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(87)
I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens eksportsalg med 10 % og priserne steg med 8 %.
(88)
På baggrund af ovenstående fastslås det, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til andre tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
3.3. Bunden anvendelse
(89)
I den betragtede periode steg den bundne anvendelse i EU-erhvervsgrenen med 56 % som vist i nedenstående tabel:
Tabel 10
2005
2006
2007
2008
UP
Bunden anvendelse Indeks
100
126
115
148
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(90)
Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenen stadig havde en overskydende kapacitet på mellem 10 000 og 20 000 tons. Dette betyder, at en omlægning til bunden anvendelse kan ses som en reaktion på dumpingimporten fra Kina, da det kan være mere fordelagtigt at producere varer i de efterfølgende handelsled på grund af de lave priser på natriumgluconat. Den betydelige overskydende kapacitet af natriumgluconat antyder, at EU-erhvervsgrenen ikke definitivt søger at omlægge produktionen til varer i efterfølgende handelsled, og at produktionen af varer i efterfølgende handelsled kan anses for at være en forsvarsforanstaltning over for dumpingimporten.
(91)
Det konkluderes derfor, at denne stigning i bunden anvendelse ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.4. Udvikling i EU-forbruget
(92)
Det skal bemærkes, at EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, og dette kan ses som en konsekvens af den aktuelle økonomiske krise. Det blev derfor undersøgt, om det faldende forbrug kunne have indvirket på EU-erhvervsgrenens skade.
(93)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt dog i større omfang, nemlig med 21 %, mens importen fra Kina steg med 77 % i den samme periode. Markedsandelen fulgte samme udviklingstendens. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med ca. 10 procentpoint, mens markedsandelen for den kinesiske import næsten fordobledes fra 12,8 % i 2005 til 24,9 % i UP.
(94)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at nedgangen i EU-forbruget ikke i sig selv kan betragtes som en årsag til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(95)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode fandt en betragtelig stigning sted, hvad angår mængde og markedsandele for importen med oprindelse i Kina, samtidig med et væsentligt prisunderbud. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket førte til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.
(96)
På baggrund af ovennævnte analyse, hvor der er skelnet mellem alle kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det således foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. EU's INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(97)
Europa-Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. EU's interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenen
2.1. Virkningerne for EU-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger
(98)
Som det fremgår af det ovenstående, forvoldtes EU-erhvervsgrenen skade i form af en væsentlig nedgang i salgsmængder og -priser, hvilket førte til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation. Det forventes, at EU-erhvervsgrenen efter indførelsen af en antidumpingtold kan øge sine salgsmængder og -priser på natriumgluconat i tør form, og dette vil følgelig sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en acceptabel rentabilitet.
(99)
Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyal konkurrence på markedet. Det bør bemærkes, at faldet i EU-erhvervsgrenens rentabilitet skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.
(100)
Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis yderligere forværres. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at genvinde et tilstrækkeligt rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EU-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare.
(101)
Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse.
3. Importører/forhandlere
(102)
Der blev sendt spørgeskemaer til fem importører. Ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(103)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for importørerne/forhandlerne.
4. Brugere
(104)
Der blev sendt spørgeskemaer til 23 brugere. Kun fire brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og kun tre af brugerne anvendte og importerede den pågældende vare direkte fra Kina. Disse tre samarbejdsvillige brugeres direkte import udgjorde 10 % af den samlede import af natriumgluconat i tør form fra Kina i UP. Den fjerde samarbejdsvillige bruger anvendte ikke den pågældende vare fra Kina.
(105)
De fire brugere i Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige er aktive i den kemiske industri og producerer en lang række varer, og enkelte brugere anvender natriumgluconat som råmateriale. Generelt udgør natriumgluconat ikke en væsentlig del af omkostningerne til råmaterialer. Det blev skønnet, at den samlede virkning af den foreslåede antidumpingtold ville være meget lav under forudsætning af, at prisstigningerne ikke kan væltes over på de endelige forbrugere. Det skal desuden bemærkes, at disse fire virksomheders omsætning af varer, hvortil der anvendes natriumgluconat, udgjorde mindre end 5 % af deres samlede omsætning.
(106)
På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne.
5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(107)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(108)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(109)
Kommissionen har fastlagt foranstaltningernes niveau under hensyntagen til de fastlagte dumpingmargener og den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(110)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i EU, som det med rimelighed kan forventes for virksomheder af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev vurderet, at den fortjenstmargen før skat, der var nævnt i klagen, var relevant, og den blev derfor anvendt til det formål.
(111)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen blev lagt til produktionsomkostningerne.
(112)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
(113)
I forbindelse med fastsættelsen af niveauet for den landsdækkende skadestærskel for alle andre eksporterende producenter i Kina skal det erindres, at graden af samarbejdsvilje var lav. Skadesmargenen blev derfor beregnet ved hjælp af data fra klagen, som ajourførtes til UP.
2. Midlertidige foranstaltninger
(114)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(115)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumping-toldsats
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Alle andre virksomheder
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(117)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(118)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i undersøgelsesperioden.
3. Særligt tilsyn
(119)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende:
(120)
Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(121)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(122)
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af antidumpingtold med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Alle andre virksomheder
53,4 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2010.
A BIZOTTSÁG 377/2010/EU RENDELETE
(2010. május 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glükonát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2009. június 30-án az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC; a továbbiakban: panaszos) a jelen esetben a száraz nátrium-glükonát teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében az alaprendelet 5. cikke alapján panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a Kínai Népköztársaságból származó száraz nátrium-glükonát behozatalára vonatkozóan.
(2)
A panasz elegendő prima facie bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és a dömping által okozott jelentős kárra vonatkozóan, és azt elegendőnek tekintették a dömpingellenes eljárás megindításához.
(3)
Az eljárást a 2009. augusztus 11-én, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) való közzétételével indították meg.
2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kínai exportáló gyártókat és az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat és szövetségeket, a kínai hatóságokat, valamint a panaszos uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.
(5)
Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, amely bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják.
(6)
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a Kínai Népköztársaság hatóságainak. Az egyik exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján piacgazdasági elbánást kérelmezett, egy másik exportáló gyártó pedig két, vele kapcsolatban álló vállalat bevonásával az említett rendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján egyéni elbánást kérelmezett.
(7)
Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók, valamint az uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy e felek vonatkozásában az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételre kerülhet sor.
(8)
Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi kínai exportáló gyártót és uniós importőrt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és - az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint - szolgáltasson alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak alatt (2008. július 1-je és 2009. június 30-a között) végzett tevékenységekről.
(9)
Mivel a mintavételre korlátozott számú válasz érkezett, a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre sem a kínai exportáló gyártók, sem az uniós importőrök tekintetében.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintavételre reagáló valamennyi kínai vállalat és uniós importőr számára, továbbá az uniós gyártóknak és valamennyi ismert uniós importőrnek és felhasználónak. Két kínai exportáló gyártótól vagy exportáló gyártói csoporttól, két uniós gyártóról és négy importőrtől/felhasználótól érkezett válasz.
(11)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden, a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyein.
1.
Uniós gyártók:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Franciaország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Olaszország és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalatok
2.
Exportáló gyártók Kínában:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Uniós felhasználók / importőrök:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Franciaország
-
Henkel AG, Düsseldorf, Németország
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Németország
(12)
Mivel olyan kínai exportáló gyártók esetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek esetleg nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalat üzemében ellenőrző látogatásra került sor azzal a céllal, hogy egy analóg országból - ebben az esetben az Amerikai Egyesült Államokból - származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
-
Az egyesült államokbeli exportáló gyártó: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Vizsgálati időszak
(13)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 16 00 KN-kód alá besorolt, a Kínából származó, 0023277-9 vámuniós és statisztikai számmal (CUS), valamint 527-07-1 Chemical Abstracts Service (CAS) regisztrációs számmal ellátott száraz nátrium-glükonát (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
A száraz nátrium-glükonátot elsősorban az építőiparban alkalmazzák kötéskésleltetőként és cement plasztizálószereként, más ágazatokban pedig fémek felszíni kezelésére (rozsda, oxidok és zsír eltávolítására), valamint palackok és ipari berendezések tisztítására használják. A terméket az élelmiszeriparban és a gyógyszeriparban is alkalmazzák.
2. Hasonló termék
(16)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített száraz nátrium-glükonát, valamint az USA - azaz az analóg országnak megválasztott ország - gazdasági ágazata által előállított és a belföldi piacon értékesített száraz nátrium-glükonát, a Kínában előállított és a belföldi piacon értékesített száraz nátrium-glükonát, illetve a Kínában előállított és az Unióban értékesített száraz nátrium-glükonát alapvető fizikai és technikai jellemzői megegyeznek.
(17)
Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(18)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek.
(19)
A hivatkozás megkönnyítése érdekében az alábbiakban röviden összefoglaljuk a piacgazdasági elbánásra vonatkozó követelményeket:
1.
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a főbb ráfordítások költsége alapvetően a piaci értékeket tükrözi;
2.
a vállalkozás egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák;
3.
a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak;
5.
a valutaváltás piaci árfolyamon történik.
(20)
Az eljárás megindítását követően az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján egy kínai exportáló gyártó, a Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd kérte a piacgazdasági elbánást, és töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot a megadott határidőn belül.
(21)
A vállalat bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, és megkaphatta a piacgazdasági elbánást.
2. Egyéni elbánás
(22)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az adott cikk hatálya alá tartozó országok esetében egész országra kiterjedő vámot - ha van ilyen - határoztak meg, kivéve abban az esetben, amennyiben a vállalatok képesek bizonyítani, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánás megadására vonatkozó kritériumnak.
(23)
Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:
1.
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
2.
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
4.
a valutaváltás piaci árfolyamon történik; valamint
5.
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.
(24)
Az eljárás megindítását követően az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján egy kínai exportáló gyártó, a Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd. kérelmezett egyéni piacgazdasági elbánást, és töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot a megadott határidőn belül.
(25)
A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy a kínai exportáló gyártó az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt teljesítette.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az átmeneti gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánást nem nyert exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(27)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat javasolták a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához megfelelő analóg országnak. A Bizottság az összes érdekeltet felkérte, hogy tegyen észrevételt e javaslattal kapcsolatban.
(28)
Egyik érdekelt féltől sem érkezett észrevétel.
(29)
Az EU-n kívül a száraz nátrium-glükonátot igen kevés országban állítják elő, nevezetesen az Egyesült Államokban, Kínában és Dél-Koreában. Ezért az Egyesült Államok egyetlen alternatívája Dél-Korea lett volna. A Bizottság felvette a kapcsolatot a száraz nátrium-glükonátot gyártó ismert dél-koreai vállalatokkal, azonban egyiküktől sem érkezett válasz.
(30)
Az egyesült államokbeli gyártó teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal, benyújtva a kérdőívre adott teljes válaszát és hozzájárulva az ellenőrző látogatáshoz.
(31)
A Bizottság megállapította, hogy az Egyesült Államok teljesíti a megfelelő analóg országra vonatkozó kritériumokat, mivel a piacán értékesített mennyiség megfelelően nagy, a piacon pedig jelentős a verseny a belföldi termelés és a más országokból, úgymint Kínából, Olaszországból és Franciaországból importált termékek révén. Emellett az USA nem vetett ki dömpingellenes vámot az érintett termékre.
(32)
A fentieket tekintetbe véve ezért az az ideiglenes döntés született, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az Egyesült Államok megfelelő analóg országnak tekinthető.
3.2. A rendes érték meghatározására alkalmazott módszer
3.2.1. A piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében
(33)
A piacgazdasági eljárásban részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság először megállapította, hogy a száraz nátrium-glükonát független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés kitette-e a Közösségbe irányuló kínai exportértékesítések legalább 5 %-át.
(34)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános reprezentatív belföldi eladásokkal rendelkező vállalat által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak az uniós exportra eladott terméktípusokkal.
(35)
Az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített, az Unióba kivitt száraz nátrium-glükonáttal közvetlenül összehasonlíthatónak ítélt minden egyes típus esetében meghatározták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások kellőképpen reprezentatívak-e. Egy adott terméktípus belföldi eladásait akkor tekintették megfelelően reprezentatívnak, ha annak a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piac független fogyasztói számára eladott mennyisége az uniós exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át reprezentálta.
(36)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a száraz nátrium-glükonát egyes típusainak belföldi értékesítése, amelyeket belföldön reprezentatív mennyiségben értékesítettek, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon a független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(37)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.
(38)
Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(39)
Mivel a vizsgálatból kiderült, hogy a belföldi értékesítések reprezentatívak voltak, és rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket ezért a vizsgálati időszak alatt végbemenő összes ügylet tényleges belföldi ára alapján állapították meg.
3.2.2. Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében
(40)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínára vonatkozó rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információ alapján állapították meg. Az amerikai gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az egyedüli együttműködő kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált érintett termékhez viszonyítva.
(41)
A független vásárlóknak történt nyereséges értékesítések arányának megállapításával megvizsgálták azt is, hogy a belföldi értékesítések a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e. Ezért a normál értéket a terméktípusok aktuális belföldi ára alapján, a vizsgálati időszakban történő összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlagaként számították ki.
3.3. Exportár
(42)
Az együttműködő exportáló gyártók az érintett termék kivitelét közvetlenül közösségi független vásárlóknak értékesítették, és ennek következtében az exportárakat a vizsgálati időszakban az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján.
3.4. Összehasonlítás
(43)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását gyártelepi paritáson végezték.
(44)
A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Valamennyi vizsgált vállalatra vonatkozóan (együttműködő exportáló gyártók és az analóg országban található gyártó) a szállítási költségek, a fuvar- és biztosítási díjak, közvetett adózás, a bankköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok tekintetében kiigazították a különbségeket, amennyiben az alkalmazható és indokolt volt.
4. Dömpingkülönbözetek
(45)
A piacgazdasági eljárásban részesülő vállalat esetében a dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtak szerint.
(46)
Az egyéni elbánásban részesülő vállalat esetében - az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírtak szerint - az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték súlyozott átlagát az Unióba irányuló export árának súlyozott átlagával hasonlították össze.
(47)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a CIF uniós határparitásos, vámfizetés nélküli ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Az összes többi kínai exportőr tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Összehasonlítást végzett az együttműködő exportáló gyártók kérdőívre adott válaszaiban feltüntetett teljes exportmennyiség és az Eurostat importstatisztikából kinyert, Kínából származó összes import között.
(49)
Mivel az együttműködés szintje alacsony, 56 %-os volt, és az árról nem álltak rendelkezésre megfelelő Eurostat-adatok (minthogy az Eurostat statisztikái más, magas árú termékek árát is tartalmazták, és ezeket nem lehetett pontosan kivonni), az országos dömpingkülönbözetet a panaszból származó, a vizsgálati időszakra aktualizált adatok alapján számították ki.
(50)
Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 79,2 %-ában állapították meg.
D. KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(51)
Az együttműködő ipari csoportosulások, a Jungbunzlauer (JBL) és a Roquette Frères (RF) az uniós termelés 100 %-át teszik ki.
(52)
Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében e két csoport alkotja az Unió gazdasági ágazatát.
(53)
Mivel az uniós gazdasági ágazat ily módon mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokkal kapcsolatosan minden számadatot a bizalmas információk védelme érdekében indexálni kellett, vagy tartományok szerint kellett megadni.
2. Uniós felhasználás
(54)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési volumene, valamint az Unióba irányuló import alapján állapították meg az Eurostat adatai segítségével. Mivel ez utóbbi adatok nem csupán az érintett termékre, hanem a nátrium-glükonáttól eltérő más termékekre is vonatkoznak, az Eurostat számadatait megfelelően kiigazították az érintett termék Unióba irányuló ésszerű importvolumenének kiszámítása érdekében.
(55)
Az uniós piacon a felhasználás 2005 és 2007 között 12 %-kal nőtt. Ezt követően a vizsgálati időszakig mintegy 21 %-kal csökkent, a 2005. évi szint alá esve vissza. Összességében a figyelembe vett időszak során a felhasználás 8 %-kal csökkent.
1. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonnában) index
100
106
112
104
91
Forrás: Az Eurostatból származó, kiigazított importmennyiségek, kitöltött kérdőívek
3. A Kínából származó, Unióba irányuló behozatal
3.1. A behozatal mennyisége és piaci részesedése
(56)
A kínai behozatal mennyisége jelentősen, a 2005. évi mintegy 2 300 tonnáról körülbelül 4 000 tonnára nőtt a vizsgálati időszak alatt, azaz 77 %-kal; a legkiugróbb értéket, körülbelül 5 300 tonnát 2008-ban érte el. Az ennek megfelelő kínai piaci részesedés szinte megduplázódott: a 2005. évi 12,8 %-ról a vizsgálati időszakra 24,8 %-ra nőtt. Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal piaci részesedése 2008-ban, a vizsgálati időszakot megelőzően 28,6 %-ot ért el, majd a vizsgálati időszakra 24,8 %-ra esett vissza.
2. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kínai behozatali mennyiség (tonnában)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Kínai behozatal (tonna) index
100
152
227
234
177
Kínai piaci részesedés
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kínai piaci részesedés, index
100
143
203
224
194
Forrás: Az Eurostatból származó kiigazított importmennyiségek
3.2. Egységnyi eladási ár
(57)
Az átlagos kínai importár 2005-ben tonnánként 482 EUR volt. Ez a szám folyamatosan emelkedett, elérve a tonnánként 524 EUR-t 2008-ban, majd a vizsgálati időszak alatt 502 EUR/tonnára esett vissza. A figyelembe vett időszak során az árak összességében 4 %-kal nőttek.
3. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kínai behozatali mennyiség (EUR/tonnában)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Forrás: Az Eurostatból származó kiigazított importárak
3.3. Alákínálás
(58)
Az áralákínálás elemzése céljából az uniós piacon független vevőknek történt eladások alapján, az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti, gyártelepi szintre igazított, súlyozott átlagú eladási árát az érintett behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF paritás alapján állapítottak meg. Az összehasonlítás az árengedmények levonása után történt.
(59)
A fenti módszer alapján a fent említett árak közötti különbség - az uniós gazdasági ágazat súlyozott (gyártelepi) átlagárának százalékában kifejezve - átlagosan 13 % és 29 % közötti áralákínálási különbözetet mutatott, a magasabb értékek az együttműködést nem tanúsító exportáló gyártóktól származtak.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(60)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak során a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az uniós gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező értékelését magában foglalta.
4.1. Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás
(61)
A 2005 és 2007 közötti időszakban a termelési kapacitás 4 %-kal nőtt, és a figyelembe vett időszak végéig ezen a szinten maradt.
(62)
Az érintett termék gyártása 2005 és 2007 között növekedést mutatott, majd a vizsgálati időszakhoz vezető időszak során visszaesett. Összességében a termelés 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálati időszakban az össztermelés 30 000 és 40 000 tonna között mozgott.
(63)
A termelési volumen csökkenése következtében a figyelembe vett időszak alatt a kapacitáskihasználás 15 %-kal csökkent.
4. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (index)
100
100
104
104
104
Gyártási volumen (index)
100
104
105
84
88
Kapacitáskihasználás (index)
100
104
101
81
85
Forrás: Kitöltött kérdőívek
4.2. Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységár az Unióban
(64)
Az érintett terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztóknak történő értékesítési volumene 2005 és 2007 között hasonló maradt, majd 13 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési volumen 21 %-kal csökkent.
(65)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a 2005. évi 74,9 %-ról a vizsgálati időszakban 64,7 %-ra esett vissza.
(66)
Az uniós piacon a független vevőkre vonatkozó átlagos eladási árak 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. 2006-tól 2008-ig az átlagos eladási árak hasonló szinten maradtak, ezt követően azonban a vizsgálati időszakban 9 %-kal visszaestek.
5. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (index)
100
104
99
86
79
Az uniós gazdasági ágazat részesedése
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Átlagárak (index)
100
97
97
97
88
Forrás: Kitöltött kérdőívek
4.3. Készletek
(67)
A figyelembe vett időszak során a készletek 37 %-kal csökkentek. A vizsgálati időszak végén a készletek mennyisége 1 000 és 5 000 tonna közötti volt.
6. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Készletek (index)
100
92
120
92
63
Forrás: Kitöltött kérdőívek
4.4. Jövedelmezőség, beruházások, a beruházások megtérülése és pénzáramlás
(68)
A hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítései az uniós piacon nyereségesek voltak a figyelembe vett időszak alatt, de 2005 és a vizsgálati időszak között drámaian visszaestek.
(69)
Habár a beruházások 2005 és 2007 között folytatódtak, 2006-ban visszaesés következett be, és 2008-ban és a vizsgálati időszak alatt drámai mértékű csökkenés történt. A beruházások 76 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.
(70)
Hasonlóképpen a beruházásoknak a termelésből és értékesítésből származó megtérülése 2005-2007 között stabil volt, de 2008-ban és a vizsgálati időszakban visszaesett.
(71)
A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan az uniós gazdasági ágazat által generált pénzforgalom 51 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.
7. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Nyereségesség index
100
90
86
52
19
Beruházások index
100
61
140
16
24
Beruházások megtérülése index
100
100
100
60
21
Pénzforgalom index
100
92
20
106
49
Forrás: Kitöltött kérdőívek
4.5. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(72)
A foglalkoztatás mértéke kismértékben nőtt 2005 és 207 között, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban csökkent. A foglalkoztatás mértéke 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
(73)
A bérek 6 %-kal csökkentek 2006-ban, de 2007-ben visszatértek a 2005. évi szintre, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban nőttek. A figyelembe vett időszak alatt a bérek 10 %-kal nőttek.
(74)
Az egy alkalmazottra jutó termelékenység a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, és 2005 és a vizsgálati időszak között 1 %-kal nőtt.
8. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatás index
100
99
104
85
87
Bérek index
100
94
100
104
110
Termelékenység index
100
104
101
99
101
Forrás: Kitöltött kérdőívek
4.6. Növekedés
(75)
Miközben a figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 21 %-kal visszaesett. Ez a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 10 százalékpontos visszaeséséhez vezetett.
4.7. A dömpingkülönbözet nagysága
(76)
A dömpingre vonatkozó szakaszban meghatározott, Kínára vonatkozó dömpingkülönbözet jelentős. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát, a dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(77)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó kármutatók többsége negatívan alakult. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó mutatók, köztük a beruházások megtérülése, a pénzforgalom és a nyereségesség is negatívan alakult a figyelembe vett időszak alatt.
(78)
A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálati időszak alatt az alacsony árú kínai behozatal akár 29 %-kal is alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése csökkent.
(79)
Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(80)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó száraz nátrium-glükonát dömpingelt behozatala az uniós gazdasági ágazatnak jelentősnek tekinthető mértékű kárt okozott-e. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ezzel egyidejűleg károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak.
2. A dömpingelt import hatása
(81)
A figyelembe vett időszak alatt a Kínából származó olcsó, dömpingelt behozatal volumene 77 %-kal nőtt, és ennek következtében a kínai behozatal uniós piaci részesedése ugyanebben az időszakban 94 %-kal nőtt. Az, hogy a kínai behozatal mennyisége 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent (beleértve a piaci részesedésben bekövetkezett veszteséget), a figyelembe vett időszak egésze során megfigyelt helyzetet tekintve nem jelentős.
(82)
A figyelembe vett időszak során a kínai behozatal mennyiségének növekedése egybeesett azzal az időszakkal, amikor az uniós gazdasági ágazat kármutatóinak egyre inkább romló adatokat mutattak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítései csökkentek mind a mennyiséget, mind az értéket tekintve, és ennek következtében a figyelembe vett időszak alatt a (65) preambulumbekezdésben is említetteknek megfelelően 10 százalékpontos csökkenés következett be a piaci részesedésben. A dömpingelt kínai behozatal áralákínálása nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fenntartsa árszintjét az uniós piacon. Ennek következtében a nyereségesség jelentősen romlott, és az alá a szint alá csökkent, amely lehetővé tette volna a szükséges beruházásokat.
(83)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszak alatt jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, meghatározó szereppel bírt az uniós gazdasági ágazatot ért kár okozásában, amit az ágazat rossz pénzügyi helyzete, a figyelembe vett időszak alatt más kármutatók romlása, valamint a piaci részesedés csökkenése tükröz.
3. Más tényezők hatása
3.1. Más harmadik országokból származó behozatal
(84)
Az ezen vizsgálatban nem érintett harmadik országokból származó behozatal 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, aminek hatására a figyelembe vett időszakban piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent. Az említett behozatal ára 102 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
(85)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:
9. táblázat
Más harmadik ország
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Összes más behozatal volumene (tonnában)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
A más behozatal átlagára (EUR/tonna)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Forrás: Kiigazított Eurostat-adatok
(86)
A más harmadik országból származó behozatal volumene 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, míg az importárak ugyanakkor megduplázódtak. A más harmadik országokból származó behozatal importárai a figyelembe vett időszak egészében jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat eladási árait. A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem befolyásolta az okozati összefüggést a megállapított dömping és a Kínából származó dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár között.
3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(87)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései 10 %-kal csökkentek, az árak pedig 8 %-kal nőttek.
(88)
A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat más harmadik országokba irányuló exportértékesítései ellenére is fennáll a kínai dömpingelt behozatal és az általa okozott kár közötti okozati összefüggés.
3.3. Kötött felhasználás
(89)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználása 56 %-kal nőtt, amit az alábbi táblázat is bemutat:
10. táblázat
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Kötött felhasználás (index)
100
126
115
148
156
Forrás: Kitöltött kérdőívek
(90)
Meg kell azonban jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is rendelkezett mintegy 10 000 és 20 000 tonna közötti szabad kapacitással. Ez azt jelenti, hogy a kötött felhasználásra való áttérés kínai dömpingbehozatal hatására született üzleti döntésnek tekinthető, mivel a nátrium-glükonát alacsony árát tekintve jövedelmezőbb lehet másodlagos termékek gyártása felé fordulni. Az, hogy továbbra is rendelkezésre áll jelentős nagyságú szabad kapacitás a nátrium-glükonát tekintetében, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat nem törekszik végleg áttérni a másodlagos termékek gyártására, és a másodlagos termékek előállítása a dömpingelt behozatallal szembeni védekezésnek tekinthető.
(91)
Következésképpen a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a kötött felhasználás növekedése nem befolyásolta a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
3.4. Az uniós felhasználásban végbemenő változások
(92)
Meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, ami a végbemenő gazdasági válság következményének is tekinthető. Ezért megvizsgálták, hogy a felhasználásban bekövetkezett csökkenés lehetett-e hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(93)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban ennél sokkal nagyobb mértékben, 21 %-kal esett vissza, míg a kínai behozatal mennyisége ugyanazon időszak alatt 77 %-kal nőtt. A piaci részesedést tekintve ugyanez a tendencia figyelhető meg. Az uniós gazdasági ágazat körülbelül 10 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, miközben a kínai behozatal csaknem megduplázta részesedését: a 2005. évi 12,8 %-ról a vizsgálati időszak alatt 24,9 %-ra nőtt.
(94)
A fentieket figyelembe véve ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós fogyasztásban bekövetkező visszaesés önmagában nem tekinthető a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést befolyásoló ténynek.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(95)
A fenti elemzés azt bizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal mennyisége és piaci részesedése jelentős mértékben növekedett, amit jelentékeny mértékű áralákínálás kísért. A Kínából származó, alacsony árú behozatal piaci részesedésének növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással együtt az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségét eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. Másfelől pedig azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy ezek közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása.
(96)
A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette valamennyi, az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásától, azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a Kínából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.
F. UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(97)
Az alaprendelet 21. cikke alapján az Európai Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennállnak-e kényszerítő okok, amelyek olyan következtetéshez vezetnének, miszerint nem szolgálná az Unió érdekét, ha ebben a konkrét esetben intézkedések foganatosítására kerülne sor. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján.
2. Uniós gazdasági ágazat
2.1. Az intézkedések alkalmazásának vagy alkalmazásuk mellőzésének hatása az uniós gazdasági ágazatra
(98)
A fentiekben elmagyarázottaknak megfelelően a dömpingelt behozatal hatására a kár az értékesítési volumen és az árak jelentős csökkenésében jelentkezett, ez pedig az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Várható, hogy a dömpingellenes vámok kivetésével az uniós gazdasági ágazat által értékesített száraz nátrium-glükonát volumene és árai nőnének, ami lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy elfogadható szintű nyereségességet érjen el.
(99)
A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések alkalmazása helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesése abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt a Kínából származó olcsó, dömpingelt behozatallal. A dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az uniós gazdasági ágazat várhatóan olyan pozícióba kerülne, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerhetné, ami kedvezően hatna nyereségességére.
(100)
Ha nem kerül sor intézkedések bevezetésére, az uniós gazdasági ágazat helyzetében további romlás valószínű. A dömpingelt behozatal árlenyomó hatása továbbra is aláásná az uniós gazdasági ágazat összes arra irányuló erőfeszítését, hogy visszatérjen egy jövedelmező szintre. Az intézkedések meghozatalának elmulasztása az uniós gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét sodorná veszélybe.
(101)
Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyan tudnának lehetőséget biztosítani az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgálat során megállapított káros dömping hatásából felépüljön.
3. Importőrök/kereskedők
(102)
Öt importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük egy sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban.
(103)
A fentiek alapján ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy az esetleges dömpingellenes intézkedések nagy valószínűséggel nem gyakorolnának jelentős hatást az importőrökre.
4. Felhasználók
(104)
23 felhasználónak küldtek kérdőíveket. Mindössze azonban négy felhasználó működött együtt a vizsgálatban, akik közül három használta és közvetlenül Kínából importálta az érintett terméket. E három együttműködő felhasználó közvetlen behozatala a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó száraz nátrium-glükonát összes behozatalának 10 %-át tette ki. A negyedik együttműködő felhasználó nem használta a Kínából importált érintett terméket.
(105)
E négy felhasználó (mely Németországban, Franciaországban, illetve az Egyesült Királyságban található) a vegyiparban működik, és széles skálájú termékeket állít elő, melyek némelyikéhez nyersanyagként nátrium-glükonátot használ fel. A nátrium-glükonát átlagosan nem tesz ki jelentős részt a ráfordítási költségekben. A javasolt dömpingellenes vám által kiváltott maximális hatást - feltételezve, hogy az alacsony áremelkedés nem hárítható át a végső fogyasztóra - igen alacsonyra becsülték. Meg kell jegyezni, hogy e vállalatok forgalma a nátrium-glükonát felhasználásával gyártott termékek tekintetében kevesebb mint 5 %-át teszi ki teljes forgalmuknak.
(106)
Mindezeket figyelembe véve a Bizottság a benyújtott információk alapján azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása, amennyiben lesz ilyen, valószínűleg nem lesz jelentős hatással a felhasználókra.
5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(107)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsen olyan kényszerítő ok, ami ezen esetben a dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(108)
Figyelembe véve a dömping, az abból eredő kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében levont ideiglenes következtetéseket, a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozható további károk megelőzése érdekében ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni.
(109)
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(110)
A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyekből fedezhetők az uniós gazdasági ágazat termelési költségei, és amelyek olyan adózás előtti, reális mértékű nyereség elérését teszik lehetővé, amelyet az uniós gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítése révén elérne. A panaszban szereplő, adózás előtti haszonkulcsot ésszerűnek tekintették, és e célra felhasználták.
(111)
Ennek alapján kiszámították azt az árat, amely mellett a hasonló termék nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.
(112)
A szükséges áremelést ezt követően az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importár és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
(113)
Az összes többi kínai exportáló gyártó egész országra vonatkozó kármegszüntetési szintjének kiszámítása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködés szintje alacsony volt. Ezért a kárkülönbözetet a panaszból származó, a vizsgálati időszakra aktualizált adatok alapján számolták ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(114)
Az előzőek fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbik szintjén, az alacsonyabb vám szabályával összhangban.
(115)
A javasolt dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömpingkülönbözet
Dömpingellenes vámtétel
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
All other companies
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezek a vámok ezért a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az országszerte, „az összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtételekkel szemben) kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok és így kifejezetten az említett jogi személyek által előállított termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten, névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, többek között a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok által előállított importtermékekre nem ezek a vámtételek vonatkoznak; ezek a termékek az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alatt állnak.
(117)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendeletet adott esetben az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával ennek megfelelően módosítani kell.
(118)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszakban egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
3. Különleges ellenőrzés
(119)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának - a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható - veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben különleges intézkedéseket ítélnek szükségesnek. E különleges intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:
(120)
A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatását, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes maradványvám fizetendő.
(121)
Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételeket élvező vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, mint a kereskedelmi szerkezetnek az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása. Ilyen esetben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásával kapcsolatban vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat tárgya, a többi között, annak megállapítása, hogy szükséges-e az egyéni vámtételek eltörlése, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetése.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(122)
A megfelelő adminisztráció érdekében meg kell határozni egy olyan időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül felvették a kapcsolatot, írásban ismertethetik véleményüket, vagy meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2918 16 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918160010) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, 0023277-9 vámuniós és statisztikai számmal (CUS), valamint 527-07-1 Chemical Abstracts Service (CAS) regisztrációs számmal ellátott nátrium-glükonát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, vámkezelés nélküli, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel a következő:
Vállalat
Vám
Kiegészítő TARIC-kód
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Az összes többi vállalat
53,4 %
A999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtétel azzal a feltétellel alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságainak érvényes kereskedelmi számlát mutatnak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék uniós szabad forgalomba bocsátása az ideiglenes vám összegével egyenértékű biztosíték letétbehelyezéséhez kötött.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikke hat hónapig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. május 3-án.