KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 14. december 2010
om Tysklands statsstøtte C 38/05 (ex NN 52/04) til Biria-gruppen
(meddelt under nummer K(2010) 8289)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/471/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlige artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a)
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
1.1. Kommissionens procedure
(1)
Den 23. januar 2002 og 20. august 2002 modtog Kommissionen en klage over statsstøtte i form af en offentlig garanti til Biria-gruppen.
(2)
Efter en korrespondance mellem Kommissionen og Tyskland meddelte Tyskland ved brev af 24. januar 2003, der registreredes den 28. januar 2003, Kommissionen, at den planlagte garanti, der var afhængig af Kommissionens godkendelse, var trukket tilbage. Klageren blev underrettet herom ved brev af 17. februar 2003.
(3)
I brev af 1. juli 2003, der registreredes den 9. juli 2003, og i brev af 8. august 2003, der registreredes den 5. september 2003, fremsendte klageren yderligere oplysninger om en anden offentlig garanti til fordel for Biria-gruppen samt om offentlige kapitalinteresser i gruppens virksomheder.
(4)
I brev af 9. september 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 14. oktober 2003, der registreredes den 16. oktober 2003. Kommissionen anmodede den 9. december 2003 om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte i brev af 19. marts 2004, der registreredes samme dag.
(5)
Den 18. oktober 2004 udstedte Kommissionen et påbud om oplysninger, da der var tvivl om, hvorvidt støtteforanstaltningerne til fordel for Biria-gruppen var i overensstemmelse med de ordninger, der angiveligt dannede grundlag for disse. Som reaktion herpå fremsendte Tyskland yderligere oplysninger i brev af 31. januar 2005, der registreredes samme dag.
(6)
Den 20. oktober 2005 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til tre tilfælde af formodet statsstøtte. I samme beslutning fastslog den, at en række andre tilsyneladende ulovlige støtteforanstaltninger enten ikke udgjorde statsstøtte eller var ydet på grundlag af og i overensstemmelse med godkendte støtteordninger. Kommissionens beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de mulige støtteforanstaltninger. Kommissionen modtog i brev af 27. januar 2006, der registreredes den 30. januar 2006, bemærkninger fra en part, der ønskede at forblive anonym, fra Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, og Pantherwerke AG, Löhne, ved brev af 6. februar, der registreredes samme dag, samt fra Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, ved brev af 6. februar 2006, der registreredes samme dag og brev af 27. februar 2006, der registreredes samme dag.
(7)
Disse bemærkninger blev fremsendt til Tyskland i brev af 6. februar 2006 og af 2. marts 2006. Tyskland svarede ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006, og ved brev af 12. maj 2006, der registreredes samme dag.
(8)
Tyskland fremsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i brev af 23. januar 2006, der registreredes samme dag.
(9)
I brev af 6. februar 2006 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006. Kommissionen fremsendte endnu en anmodning om oplysninger den 19. juli 2006, som Tyskland besvarede ved brev af 25. september 2006, der registreredes den 26. september 2006.
(10)
Den 24. januar 2007 traf Kommissionen en afgørelse (4) efter artikel 7, stk. 5 og artikel 14, stk. 1 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5).
1.2. Retssagen
(11)
Den 5. april 2007 anlagde Fristaten Sachsen sag mod Kommissionens beslutning med hensyn til foranstaltning 2 og 3 (sag T-102/07). Der blev anlagt endnu en sag den 16 april 2007 af MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH & Co. KG, idet disse virksomheder var indtrådt i støttemodtagerens retsstilling, som beslutningen var rettet til (T-120/07). Sidstnævnte sag omhandlede alle de tre foranstaltninger, der var genstand for beslutningen. Begge sager blev forenet ved præsidentens kendelse af 24. november 2008.
(12)
Ved dom af 3. marts 2010 annullerede Domstolen Kommissionens beslutning af 24. januar 2007.
(13)
Sagerne (der i vidt omfang overlapper hinanden) omfattede hovedsagelig følgende anbringender. For det første påtalte sagsøgerne, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af den godkendte tyske støtteordning. For det andet var Kommissionens vurdering i forbindelse med klassificering af støttemodtagerne som kriseramte virksomheder behæftet med fejl. For det tredje påtalte sagsøgerne en fejl i begrundelsen for Kommissionens beslutning med hensyn til støtteelementets omfang.
(14)
Domstolen bekræftede Kommissionens beslutning med hensyn til konklusionen om, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af de godkendte støtteordninger. Desuden bekræftede Domstolen Kommissionens klassificering af støttemodtagerne som »kriseramte virksomheder« på grundlag af definitionen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 (6) (herefter benævnt »rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999«). Den annullerede kun beslutningen som følge af den manglende begrundelse for de risikopræmier, der dannede grundlag for beregning af støtteelementet. Domstolen fastslog især, at det ved beregning af støttelementet i et lån, der ydes en kriseramt virksomhed, ikke er tilstrækkeligt blot at henvise til Kommissionens metode for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 (7) (herefter benævnt »referencesatsmeddelelsen fra 1997«) for at begrunde anvendelse af forskellige risikopræmier.
(15)
Med nærværende afgørelse opfyldes hermed Domstolens dom efter artikel 266, stk. 1 i TEUF, og Kommissionens beregning af støtteelementet i den omhandlede foranstaltning belyses nærmere. Denne afgørelse ændrer ikke noget ved den konkurrencemæssige vurdering, som Kommissionen foretog i beslutningen af 24. januar 2007; det gælder især de aspsekter, som allerede er undersøgt af Domstolen.
1.3. Sagsforløb efter Domstolens dom
(16)
Efter Domstolens dom, indsendte støttemodtagerne supplerende bemærkninger den 7. juni 2010, der blev registreret samme dag. Disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 16. juni 2010. Tysklands svar på støttemoddtagernes bemærkninger blev tilsendt Kommissionen den 12. juli 2010 og registreret samme dag.
(17)
19. august 2010 anmodede Kommissionen Tyskland om oplysninger, som blev besvaret i et brev af 14. september 2010, der registreredes samme dag.
II. BESKRIVELSE
2.1. Støttemodtager
(18)
Biria-gruppen var indtil 7. november 2005 beskæftiget med fremstilling og salg af cykler. Gruppens moderselskab, som dengang hed Biria AG, lå i Neukirch, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF (8).
(19)
I 2003 havde gruppen en omsætning på 93,2 mio. EUR (2002: 83,8 mio. EUR) og et overskud på 3,7 mio. EUR (2002: tab på 5,8 mio. EUR). Gruppen havde i 2003 415 beskæftigede (2002: 490 beskæftigede) og skal derfor betragtes som en stor virksomhed.
(20)
Moderselskabet blev oprettet i 2003, idet det (det tidligere) Biria AG blev fusioneret med et af sine datterselskaber, Sachsen Zweirad GmbH. Samtidig blev virksomhedens navn ændret fra Sachsen Zweirad GmbH til Biria GmbH. I april 2005 blev Biria GmbH omdannet til Biria AG. I 2003 havde Biria GmbH en årlig omsætning på 55,7 mio. EUR og et overskud på 3,6 mio. EUR. Biria AG ejes af én person, Mehdi Biria. Moderselskabet benæves i det følgende som »Biria«.
(21)
De vigtigste selskaber i gruppen bortset fra moderselskabet er Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (»Bike Systems«) - denne virksomhed hører via Biria-datterselskabet Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (»BSBG«) til Biria - og Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems ligger i Nordhausen, Thüringen, der er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Bike Systems en omsætning på 6,1 mio. EUR og et underskud på 0,6 mio. EUR. Virksomheden beskæftigede 157 medarbejdere. Bike Systems fremstiller udelukkende cykler til moderselskabet BSBG (kontraktbaseret produktion). BSBG er ansvarlig for salget af cyklerne.
(23)
Checker Pig GmbH ligger i Dresden, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Checker Pig GmbH en omsætning på 6,9 mio. EUR og et underskud på 0,4 mio. EUR. Virksomheden havde 43 beskæftigede.
(24)
Den 7. november 2005 solgte Biria AG størstedelen af sine aktiver til to selskaber i Lone Star-gruppen, der er en privat kapitalfond. Bygningerne forblev i Biria AG's besiddelse og udlejes af virksomheden til Lone Star-gruppen. Salgsprisen for aktiverne androg 11,5 mio. EUR. En ekstern sagkyndig har anslået markedsprisen for de pågældende aktiver til 10,7 mio. EUR.
(25)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland skete salget efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Udbuddet var offentliggjort på internettet og i flere trykte medier. For den nye investor var der flere overtagelsesmuligheder, erhvervelse af aktiver (asset deal), erhvervelse af samtlige aktiver »en bloc« eller køb af andele. Lone Star overtog i sidste instans aktiverne som led i en asset-deal.
(26)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland blev bestræbelserne for at sælge virksomheden allerede påbegyndt, inden Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev truffet. Den første budfrist udløb 4. oktober 2005.
(27)
Den nuværende retssuccessor efter (det nye) Biria AG er MB Immobilien Verwaltungs GmbH (hefter »MB Immobilien«); retssuccessoren efter Bike Systems er MB System GmbH und Co. KG (herefter »MB System«). MB Immobilien har siden juli 2008 været under likvidation.
(28)
I forbindelse med denne afgørelse anvendes, når der ses bort fra moderselskabet Biria, de firmanavne, som virksomhederne havde, på det tidspunkt, da støtten blev ydet.
2.2. De finansielle foranstaltninger
(29)
Foranstaltning 1: i marts 2001 foretog gbb Beteiligungs- AG (herefter benævnt »gbb«) et passivt kapitalindskud i Bike Systems på 2 070 732 EUR med en løbetid indtil udgangen af 2010. gbb var dengang et fuldtejet datterselskab af DtA-Beteiligungs-Holding AG, som igen var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, der er en udviklingsbank på forbundsstatsniveau, som er et offentligt organ oprettet ved lov.
(30)
Gbb Beteiligungs AG eksisterede allerede i DDR's tid som statsbank for landbrugsektoren. Ved traktaten om Tysklands forening blev banken i 1990 til Berliner Genossenschaftsbank, et offentligt organ under det tyske forbundsfinansministerium. I 1991 blev navnet ændret til gbb Beteiligungsholding, og i 1997 blev dette selskab ændret til et aktieselskab. Hermed var selskabet ikke længere forbundsregeringens ejendom, men blev et datterselskab i Deutsche Ausgleichsbank. Efter oprettelsen af gbb, har den offentlige forvaltning haft en stærk indflydelse på selskabet. Så længe gbb var et offentligt organ, stod det under det kompetente ministeriums direkte tilsyn, og i bestyrelsen sad repræsentanter for myndighederne. Efter omdannelsen til et aktieselskab og indlemmelsen i Deutsche Ausgleichsbank blev selskabet underlagt den kontrol, som de statslige myndigheder har over Deutsche Ausgleichsbank (se begrundelserne nedenfor).
(31)
Deutsche Ausgleichsbank var som offentligt organ underlagt det tyske indenrigsministeriums tilsyn. Endvidere var flertallet af bankens bestyrelsesmedlemmer repræsentanter for forbunds- og delstatsministerier og medlemmer af den tyske Forbundsdag.
(32)
Ifølge § 4, stk. 1 i loven om Deutsche Ausgleichsbank er bankens aktiviteter begrænset til foranstaltninger til udvikling af SMV og frie erhverv, miljøbeskyttelse, socialpolitik og integration af personer, der blev fordrevet under 2. verdenskrig.
(33)
§ 4 stk. 4 i loven om Deutsche Ausgleichsbank rummer mulighed for, at banken kan erhverve kapitalinteresser i andre virskomheder med bestyrelsens og det tilsynsførende ministeriums godkendelse.
(34)
Kapitalinteressen i Bike Systems er opført i Deutsche Ausgleichsbanks årsberetninger for 2001 og 2002, for interessen, der svarede til det passive kapitalindskud, udgjorde 20 % og oversteg hermed tærsklen for indberetningspligten. I 2001 havde gbb kapitalinteresser på mindst 20 %, i alt 18 virksomheder.
(35)
I 2003 fusionerede Deutsche Ausgleichsbank på grundlag af en forbundslov med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Såvel Deutsche Ausgleichsbank som KfW er såkaldte udviklingsorganer, dvs. banker, som i deres virke er begrænset til at fremme foranstaltninger på det regionale, økonomiske og samfundsmæssige område. Som led i de passende foranstaltninger, som Tyskland accepterede i støttesag E10/2000 (9), var udviklingsorganernes aktiviteter begrænset til en række ikke erhvervsmæssige områder, bl.a. forvaltning af programmer til udvikling af SMV.
(37)
Ifølge de tyske myndigheder blev gbb's kapitalinteresser i Bike Systems erhvervet på markedsvilkår og udgjorde derfor ikke statsstøtte.
(38)
Foranstaltning 2: den 20. marts 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % for et driftslån på 5,6 mio. EUR til fordel for Sachsen Zweirad GmbH med en oprindelig løbetid indtil udgangen af 2008. Garantien blev i januar 2004 bragt til ophør og erstattet af en garanti til fordel for Biria GmbH (se foranstaltning 3). Garantien blev stillet på grundlag af Fristaten Sachsens garantiordning, der er en støtteordning, som er godkendt af Kommissionen (10).
(39)
Foranstaltning 3: den 9. december 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % til driftslån på 24 875 000 EUR til fordel for Biria GmbH (det senere Biria AG), der skulle anvendes til at finansiere en planlagt omsætningsforøgelse og en nyomlægning af gruppens finansieringsplan. Lånene, der løber indtil 31. december 2011, omfatter et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9,425 mio. EUR. Garantien blev stillet på grundlag af Sachsens garantiordning, som er godkendt af Kommissionen. Garantien blev stillet på betingelse af, at den tidligere stillede garanti (foranstaltning 2) til Sachsen Zweirad GmbH blev bragt til ophør. Garantien trådte derfor først i kraft den 5. januar 2004, da garantien til Sachsen Zweirad var bragt til ophør.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(40)
Den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, fordi Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt det passive kapitalindskud var foretaget på markedsvilkår, som hævdet af Tyskland. Efter Kommissionens opfattelse var Bike Systems netop sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan, og virksomhedens fremtidsudsigter var derfor usikre. På det pågældende tidspunkt skulle virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Kommissionen betvivlede, at kompensationen var rimelig i betragtning af den indgåede risiko, og at indskuddet var foretaget på markedsvilkår. Med hensyn til en mulig anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, rådede Kommissionen ikke over oplysninger, som dokumenterede, hvorvidt betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 var opfyldt.
(41)
En anden grund til, at den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, var, at Kommissionen var kommet til den foreløbige konklusion, at betingelserne i den godkendte støtteordning, der dannede grundlag for garantierne til fordel for Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH, ikke var opfyldt, og at garantierne derfor ikke var omfattet af denne støtteordning. Efter Kommissionens opfattelse skulle Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH på det pågældende tidspunkt betragtes som kriseramte virksomheder. Da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH desuden var store virksomheder, skulle garantierne også ifølge denne støtteordning have været anmeldt individuelt til Kommissionen. Med hensyn til en eventuel anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, betvivlede Kommissionen, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne fra 1999 var opfyldt.
IV. PARTERNES BEMÆRKNINGER
(42)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra en part, der ikke ønsker sit navn frem, samt fra virksomhederne Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG og Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Bemærkninger fra en konkurrent, der ønsker at forblive anonym
(43)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører konkurrenten, der ønsker at forblive anonym, at Biria AG i kraft af statsstøtten på 24,5 mio. EUR kunne sælge cykler til priser, der ligger under produktionsprisen, selv om konkurrenten har det mest rentable produktionsanlæg i Tyskland.
(44)
Endvidere kunne Biria AG kun præsentere et overskud i 2003, fordi pengeinstitutter havde givet afkald på fordringer på 8 567 mio. EUR. I de efterfølgende år 2004 og 2005 havde Biria AG på ny underskud.
(45)
Konkurrenten henviser endvidere til, at Biria blev solgt til Lone Star som led i en asset-deal. I den forbindelse havde Sachsen-LB og mittelständische Beteiligungsgesellschaft sandsynligvis givet afkald på en stor del af deres fordringer. Det nye Biria GmbH, der tilhører Lone Star-gruppen, har overtaget samtlige aktiver i det gamle Biria AG.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG
(46)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anførte Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG (herefter »Prophete og Pantherwerke«), at Biria i kraft af statsstøtten kunne sælge til priser, som ikke var holdbare under normale markedsvilkår. Begge virksomheder er Birias konkurrenter og dermed direkte berørt af støtten.
(47)
Biria-gruppen er Tysklands største cykelproducent med en årlig produktion på ca. 700 000 cykler. Selskaberne i Biria-gruppen er repræsenteret inden for to segmenter på cykelmarkedet, ikke-specialiserede detailhandlere og grossister inden for cykelbranchen.
(48)
Segmentet for ikke-specialiserede detailhandlere omfatter hele detailhandelen via større detailkæder og postordrehandel. Cyklerne i dette segment koster normalt mellem 100 og 199 EUR. Ifølge Prophetes og Pantherwerkes skøn sælges der på dette marked ca. 1,5 millioner cykler, og Biria har med 650 000 solgte cykler en andel på ca. 50 % af dette segment.
(49)
På engrosmarkedet har Biria-gruppen ifølge Phophete og Pantherwerke også en dominerende stilling. Dette markedssegment tegner sig for en samlet handel på 150 000-200 000 cykler. På dette marked sælges cykler til op til 400 EUR. I dette segment konkurrerer Biria direkte med Pantherwerke.
(50)
Prophete og Pantherwerke har i årevis kunnet konstatere, at Biria-gruppens priser konstant ligger under de andre producenters. Denne forskel kan ikke forklares økonomisk. Selv om Biria-gruppen ganske vist på grund af sin dominerende stilling på markedet kan indkøbe større mængder, giver dette sig ikke udslag i mere favorable vilkår. Phophete og Pantherwerke formoder, at virksomheden inden for de seneste år har lidt betydelige tab som følge af Biria-gruppens lave salgspriser.
(51)
Med hensyn til det passive kapitalindskud betvivler Phophete og Pantherwerke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike systems økonomiske situation i marts 2001.
(52)
Ifølge Prophete og Pantherwerke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets regler på støtteområdet. Prophete og Pantherwerke er af den opfattelse, at de begunstigede virksomheder var i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye Biria skal betragtes som retssuccessor efter de to tidligere selskaber, som det er oprettet på grundlag af. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.
(53)
Indrømmelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes, fordi der gentagne gange er ydet statsstøtte.
(54)
Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med 850 000 i forhold til 2004. Prophete og Pantherwerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke), at Biria-gruppen med en produktion på 700 000-800 000 cykler om året er den største cykelproducent i Tyskland. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke har med en produktion på 700 000 cykler om året en lige så stor produktion. Andre producenter fremstiller kun mellem 250 000 og 400 000 cykler.
(56)
Vaterland-Werke og Biria er begge aktive inden for den ikke-specialiserede detailhandel, som også omfatter større indkøbskæder og store postordrefirmaer. Inden for dette segment er der en meget stærk konkurrence, og Biria er kendt for sin aggressive adfærd med priser, der ligger under kostpriserne. En sådan adfærd er kun mulig, hvis der er tale om eksterne finansieringskilder, i Birias tilfælde i form af statsstøtte. Det er en trussel for alle de små konkurrenter, som ikke modtager statsstøtte. Vaterland-Werke er særlig berørt, og ledig kapacitet kan ikke udnyttes til alternative ordrer. Da der er overkapacitet på markedet, vil en enhver kapacitetsudvidelse, der gennemføres af en producent ved hjælp af statsstøtte, være til skade for de øvrige konkurrenter.
(57)
Hvad angår det passive kapitalindskud, betvivler Vaterland-Werke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike Systems' økonomiske situation i marts 2001.
(58)
Ifølge Vaterland-Werke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets støtteregler. De begunstigede virksomheder var angiveligt i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye selskab Biria skal betragtes som de to tidligere virksomheders retssuccessor, fordi det er oprettet på basis af disse. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.
(59)
Ydelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes med statsstøtte.
(60)
Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med yderligere 850 000 i forhold til 2004. VaterlandWerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.
4.4. Støttemodtagerne
(61)
I sine bemærkninger af 7. juni 2010, efter at Domstolen havde annulleret den oprindelige beslutning, fremlagde støttemodtagerne supplerende oplysninger.
(62)
De mente bl.a., at Kommissionen ved vurderingen af gbb's passive kapitalindskud i Bike Systems (foranstaltning 1) burde tage hensyn til, at der forelå en såkaldt »Patronatserklärung« fra Biria GmbH. Dette Biria GmbH er en anden juridisk person end det selskab, der blev etableret ved fusionen mellem (det tidligere) Biria AG og Sachsen-Zweirad GmbH, som er nævnt i betragtning 20. Det Biria GmbH, som udstedte »Patronat-erklæringen« til fordel for Bike Systems er forgængeren for (det tidligere) Biria AG.
V. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(63)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Tyskland, at gbb's passive kapitalindskud blev foretaget på markedsvilkår. Tyskland er enig med Kommissionen i, at der er højere risiko forbundet med et passivt kapitalindskud end med et traditionelt lån. Betingelserne for det passive kapitalindskud var imidlertid fastsat på en sådan måde, at bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 er overholdt. Ifølge denne meddelelse er referencesatsen en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlig risiko. I dette tilfælde kan der være tale om et tillæg på mindst 400 basispoint.
(64)
Kompensationen for det passive kapitalindskud andrager ifølge de tyske oplysninger 12,25 % (en fast sats på 8,75 % og 3,5 % afhængigt af overskud). Hermed ligger den ca. 600 basispoint over Kommissionens referencesats på 6,33 %. Gbb har hermed taget hensyn til, at virksomheden befandt sig i en omstruktureringsfase, og at risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud var forhøjet som følge af virksomhedens omlægning og manglende sikkerhed. Der er taget hensyn til den ekstra risiko ved det yderligere tillæg på 200 basispoint.
(65)
Beslutningen om det passive kapitalindskud var endvidere truffet på grundlag af en prognose, ifølge hvilken virksomhedens omsætning ville stige fra 0,89 mio. EUR i 2001 til 3,38 mio. EUR i 2003. Tyskland konkluderer derfor, at den aftalte kompensation for det passive kapitalindskud på 12,25 % på passende måde afspejler risikoen. Tyskland mener endvidere, at det er uden betydning, at en del af kompensationen var variabel, da det er kutyme ved passive kapitalindskud og i overensstemmelse med en markedsøkonomisk investors adfærd.
(66)
Med hensyn til garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH anfører Tyskland, at virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev ydet, og ikke udviste nogen af de typiske tegn på en kriseramt virksomhed som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999. I 2003 havde virksomheden bl.a. (indtil fusionen med Biria i oktober) en positiv egenkapital på 404 mio. EUR og et overskud på 2,1 mio. EUR. Virksomhedens økonomiske situation blev forbedret i 2003 i forhold til 2001/2002 som følge af de konsolideringsbestræbelser, der indledtes i slutningen af 2002, samt en gunstigere markedssituation.
(67)
Selv om virksomhedens likviditetssituation var vanskelig, var den ikke »alvorlig«. Der var ikke nogen risiko for, at de private pengeinstitutter ikke ville forlænge deres kreditter. De høje rentebetalinger ville heller ikke have resulteret i likviditetsproblemer, som hævdet af Kommissionen.
(68)
Hvad angår garantien til Biria GmbH (det senere Biria AG) anfører Tyskland, at den var ydet på grund af Biria-gruppens nye koncept, der gik ud på at fusionere gruppens organisation og koncentrere indkøb, produktionsansvar og distribution hos Biria GmbH. Ud over finansieringsbehovet til at øge omsætningen, omfattede planen også en omlægning af gruppens samlede finansiering.
(69)
Ifølge Tysklands opfattelse var Biria GmbH (nu Biria AG) ikke nogen kriseramt virksomhed, da garantien blev ydet. I denne forbindelse skal der sondres mellem det gamle og det nye Biria AG. Det nye selskab kunne kun betragtes som kriseramt, hvis det havde arvet det gamle selskabs vanskeligheder (hvis det gamle selskab havde været i vanskeligheder). Det var imidlertid ikke tilfældet med det nye Biria AG. Det nye Biria AG opstod ved en fusion mellem det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, der på ingen måde var i vanskeligheder, var økonomisk dominerende ved fusionen. Derfor kan man ikke automatisk gå ud fra, at det nye Biria var i vanskeligheder. Selv om det gamle Biria AG havde været i vanskeligheder, medførte fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ikke automatisik, at det nye Biria AG var i vanskeligheder.
(70)
Tyskland påpegede endvidere, at grunden til, at en af de private banker trak sig ud af finansieringen af virksomheden, var, at der var gennemført en strategisk omlægning inden for banken som følge af en fusion. De to øvrige banker bragte på samme tidpunkt deres engagement til ophør. Det kan dog ikke tages som tegn på manglende tillid, da en af disse banker fortsat var med til at finansiere to enkeltprojekter.
(71)
Tyskland henviste endvidere til, at fusionen mellem Sachsen Zweirad GmbH og Biria AG ikke havde til formål at omgå støttebestemmelserne og klassificeringen af virksomheden som en kriseramt virksomhed, men var en følge af gruppens nye koncept.
(72)
Med hensyn til bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, anfører Tyskland, at tallene for konkurrentens og Birias omkostningsstruktur ikke kan sammenlignes. Konkurrentens omsætning er øget, mens Biria-gruppens salg gik tilbage. Samtidig faldt konkurrentens EBITDA (driftsresultat før renter, skat og afskrivninger), medens Biria-gruppens fortsat lå på samme niveau. Det viser, at Biria ikke sælger til dumpingpriser, og at konkurrenten tværtimod har ført en mere aggressiv prispolitik end Biria-gruppen.
(73)
De økonomiske vanskeligheder, som konkurrenten tilsyneladende har haft på grund af Biria-gruppens adfærd, var hverken dokumenteret eller beskrevet på en sammenhængende måde. Det er desuden normalt, at en virksomhed bliver underbudt af en konkurrent på et marked med fri konkurrence.
(74)
Med hensyn til Biria-gruppens salg af aktiver til Lone Star-gruppen fremlagde Tyskland oplysninger om selve salget og indfrielsen af private og offentlige fordringer.
(75)
Som svar på bemærkningerne fra Prophete, Pantherwerke og Vaterland-Werke anfører Tyskland, at cykelmarkedet kan opdeles i tre og ikke i to segmenter som hævdet af disse virksomheder. De tre segmenter er engroshandlen inden for branchen, postordresalg og selvbetjeningsforretninger. Biria har en stærk position inden for postordrehandelen, som imidlertid i mindre grad skyldes en aggressiv prispolitik, men snarere overholdelse af leveringsfrister. Inden for selvbetjeningssegmentet er MIFA AG den førende udbyder, mens Birias andel ligger på under 10 %.
(76)
Tyskland tilbageviser Vaterland-Werkes påstand om, at Biria planlægger en udvidelse af sine aktiviteter gennem en aggressiv prispolitik og henviser til de oplysninger, der allerede er fremlagt under undersøgelsesproceduren. Tyskland oplyser, at Biria AG i 2003 producerede 670 000 cykler, og produktionen siden har været faldende.
VI. VURDERING
(77)
Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er kriteriet for påvirkning af samhandelen opfyldt, hvis støttemodtageren udøver en økonomisk virksomhed, der er genstand for samhandelen mellem medlemsstaterne.
(78)
For at undersøge, om der foreligger statsstøtte, definerer Kommissionen først den relevante virksomhed. Herefter undersøger den for hver enkelt foranstaltning, om betingelserne i artikel 107, stk. 1 i TEUF er opfyldt. Derefter beregnes støtteelementet og det vurderes, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.
6.1. Støttemodtager
(79)
Støtten blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria samt Bike Systems, der er Birias datterselskab. Den 7. november 2005 solgte Biria størstedelen af sine aktiver til to virksomheder i Lone Star-Gruppen, der er en privat kapitalfond. Kommissionen fastslog, at salget ifølge de foreliggende oplysninger skete efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Ifølge de tyske oplysninger blev salgsværdien af aktiverne af en sagkyndig fastsat til 10,7 Mio. EUR. Prisen på 11,5 mio. EUR, der blev betalt af Lone Star-gruppen, lå derfor over vurderingsprisen.
(80)
På basis af de foreliggende oplysninger konkluderer Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at Lone Star-gruppen ville opnå nogen som helst fordel af støtten, og hermed direkte eller indirekte blive begunstiget af den støtte, der var ydet Biria GmbH og Bike Systems.
6.2. Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud - angiveligt på markedsvilkår
(81)
Det passive kapitalindskud (foranstaltning 1) blev foretaget af gbb. Ifølge de tyske oplysninger blev kapitalandelen erhvervet som led i gbb's eget program, så den kan ikke henføres til statslige midler. Som nævnt i beslutningen om procedurens indledning tager Kommissionen til efterretning, at gbb, på det tidspunkt, hvor andelen blev erhvervet, var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, som igen var 100 % -ejet af Forbundsrepublikken Tyskland. gbb er derfor en offentlig virksomhed. Ifølge Domstolens retspraksis betragtes offenlige virksomheders midler altid som statsmidler (11).
(82)
Derfor kræver Kommissionen, at denne foranstaltning henføres til staten. I sag C-482/99 (Stardust) traf Domstolen derfor følgende dom (betragtning 53-56):
»53.
Der kan i så henseende ikke stilles krav om bevis for, at de offentlige myndigheder konkret ved en anvisning har tilskyndet en offentlig virksomhed til at træffe de pågældende støtteforanstaltninger. For det første er der nemlig på grund af de tætte forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder en reel risiko for, at der via disse tildeles statsstøtte, som er svært gennemskuelige og i strid med traktatens regler om statsstøtte.
54.
For det andet er det normalt meget vanskeligt for tredjemand, netop på grund af de privilegerede forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder, at påvise i et konkret tilfælde, at en offentlig virksomhed har truffet støtteforanstaltninger efter anvisning fra offentlige myndigheder.
55.
Af disse grunde må det antages, at en støtteforanstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet. Hvad dette spørgsmål angår har Domstolen eksempelvis taget hensyn til, at det pågældende organ ikke kunne træffe den anfægtede beslutning uden at tage hensyn til kravene fra de offentlige myndigheder (jf. bl.a. dommen i sag Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, præmis 37), eller at de offentlige virksomheder, gennem hvem støtten var ydet, var forpligtet til, ud over de organisatoriske forhold, hvorved de offentlige virksomheder var knyttet til staten, at tage hensyn til direktiverne fra »comitato interministeriale per la programmazione economica« (CIPE) (jf. dommene af 21.3.1991 i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, præmis 11 og 12, og i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, præmis 13 og 14).
56.
Også andre omstændigheder kan have betydning for, om en stat kan tilregnes en støtteforanstaltning, der er truffet af en offentlig virksomhed, nemlig navnlig om denne er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status - det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber - udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser.«
(83)
I det foreliggende tilfælde har Kommissionen fundet sådanne omstændigheder, som giver mulighed for at konkludere, at gbb's beslutning kan tilregnes staten.
(84)
Gbb havde således af Forbundsregeringen fået overdraget en række udviklingsopgaver og var eksempelvis ansvarlig for konsoliderings- og vækstfonden i Østtyskland, som har til opgave at stille kapital til rådighed for små og mellemstore virksomheder i Østtyskland for at styrke deres egenkapitalgrundlag.
(85)
Kommissionen fastslår for det andet, at gbb's historie viser, at staten var stærkt impliceret i virksomhedens beslutninger. Som offentlig virksomhed var gbb først underlagt det ansvarlige ministerium, og flertalles af gbb's bestyrelsesmedlemmer repræsenterede myndighederne. Efter at gbb blev et aktieselskab, hører dets moderselskab, Deutsche Ausgleichsbank, under det ansvarlige ministerium, og bankens bestyrelse domineres af repræsentanter for myndighederne.
(86)
For det tredje fastslår Kommissionen, at moderselskabet, Deutsche Ausgleichsbank på tidspunktet for erhvervelsen af kapitalandelen var en offentlig virksomhed under det tyske indenrigsministerium, hvis bestyrelse hovedsageligt var sammensat af repræsentanter for ministerier på forbundsstats- eller delstatsplan eller medlemmer af den tyske Forbundsdag. Deutschen Ausgleichsbank har ikke lov til at erhverve kapitalandele i andre virksomheder uden forudgående godkendelse fra bestyrelsen eller det tilsynsførende ministerium. Derfor kontrollerede staten gbb's forretningsafgørelser gennem moderselskabet, også efter at gbb blev omdannet fra en offentlig virksomhed til et aktieselskab.
(87)
For det fjerde fastslår Kommissionen, at Tyskland i 2002 accepterede passende foranstaltninger vedrørende de tyske udviklingsbanker (12). Disse foranstaltninger vedrører også Deutsche Ausgleichsbank. På basis heraf skal Deutschen Ausgleichsbanks aktiviteter begrænses til udvikling af strukturelle, økonomiske og samfundsmæssige foranstaltninger og de public-service opgaver, der varetages af den offentlige ejer. Kommissionen mener derfor, at Deutsche Ausgleichsbank hermed er en del af den offentlige forvaltning, og at alle virksomhedens handlinger derfor kan tilregnes staten.
(88)
Kommissionen fastslår for det femte, at det passive kapitalindskud tilsyneladende falder ind under udviklingsopgaven »finansiering af små og mellemstore virksomheder« (13).
(89)
Kommissionen konkluderer derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten.
(90)
Efter tysk opfattelse blev gbb's passive indskud i Bike Systems (foranstaltning nr. 1) foretaget på markedsvilkår. Risikoen ved et passiv kapitalindskud svarer til risikoen ved et efterstillet lån og skal derfor behandles som et lån med stor risiko. I tilfælde af insolvens eller likvidation bliver det passive kapitalindskud først tilbagebetalt, efter at alle andre forpligtelser er indfriet. Risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud er derfor højere end ved et traditionelt banklån til en investering, som normalt er sikret på bankens vilkår. Den gennemsnitlige rentesats på markedet for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed var 6,33 %, da foranstaltningen blev ydet. Kompensationen for et sådant indskud burde derfor ligge væsentligt over denne sats.
(91)
Der blev for indskuddet fastsat en fast kompensation på 8,75 % samt en variabel kompensation på 3,5 % (14), der var afhængig af et eventuelt overskud. Den aftalte kompensation ligger derfor over Kommissionens referencesats.
(92)
Det understreges dog, at denne konklusion forudsætter, at Bike Systems kan genoprette sin rentabilitet. Bike Systems var imidlertid sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun i begrænset omfang var gennemført en omstrukturering. Efter balancen i 2001 havde virksomheden stadig underskud hvert år. Egenkapitalen var fortsat negativ, selv om det ikke medførte insolvens takket være skjulte reserver. Bike Systems skal derfor betragtes som en kriseramt virksomhed på det pågældende tidspunkt.
(93)
Med hensyn til Patronats-erklæringen (se betragtning 62) fastslår Kommissionen for det første, at denne oplysning ikke forelå, da den første beslutning blev truffet. Ordlyden af ovennævnte erklæring blev først fremlagt under retssagen.
(94)
Ifølge Patronats-erklæringen af 6. marts 2001 tager Biria GmbH det passive kapitalindskud til efterretning og forpligter sig til, at Bike Systems i erklæringens løbetid bliver ledet og finansieret på en måde, der sikrer, at virksomheden kan indfri sine forpligtelser i forbindelse med det passive kapitalindskud.
(95)
Hertil har Kommissionen følgende bemærkninger:
(96)
Hvad angår moderselskabets (Patron) finansielle styrke anførte Tyskland, at Biria GmbH i 2001 ikke havde nogen omsætning af betydning, virksomheden agerede kun som distributør for de andre virksomheder i gruppen (15). Hvad angår den økonomiske rentabilitet (16) havde virksomheden i 1999 et beskedent overskud på 205 000 DEM efter fradrag af skat og i 2000 et nettotab på 473 000 DEM.
(97)
Som følge af underskuddene var virksomhedens egenkapital negativ i 1999. Egenkapitalen blev positiv i 2000, men det skyldtes ikke virksomhedens driftsresultat men overførsel af overskud fra datterselskabet Sachsen Zweirad (17). Kommissionen fastslår, at Patronats-erklæringen ikke blev udstedt af en virksomhed i samme gruppe, som befandt sig i en solid økonomisk situation, men af moderselskabet, der klarede sig dårligere.
(98)
Kommissionen konkluderer derfor, at Biria GmbH - uanset om virksomheden formelt betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne om støtte til redning og omstrukturing fra 1999 - ville have været i stand til at indfri eventuelle krav som følge af Patronats-erklæringen vedrørende de passive kapitalindskud på over 2 Mio. EUR. Som allerede nævnt skal det understreges, at det regnskabsmæssige overskud i 2000 (inden udstedelsen af Patronats-erklæringen) reelt udelukkende byggede på overførsel af overskud fra datterselskabet og ikke på virksomhedens resultat, og at egenkapitalen ville have været negativ uden denne overførsel (inkl. tegnet kapital og andre former for kapital, som f.eks. reserver og likvide midler i balancen). Det er derfor et spørgsmål, hvorledes Biria GmbH ville have kunnet forhindre, at Bike Systems gik konkurs. Kommissionen mener derfor, at den foreliggende Patronats-erklæring ikke har nogen reel økonomisk betydning med hensyn til at afhjælpe Bike Systems' vanskeligheder, og derfor ikke udgør nogen sikkerhedsstillelse af værdi, som ville kunne medvirke til at mindske den kompensation, som en markedsøkonomisk investor ville have krævet for det passive kapitalindskud.
(99)
Kommissionen konkluderer derfor, at kompensationen ikke stod i et rimeligt forhold til risikoen, og at det passive kapitalindskud ikke var foretaget på markedsvilkår. Med kapitalindskuddet har Bike Systems derfor opnået en fordel, som virksomheden ikke ville kunne opnå på markedet.
(100)
Såvel Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH fremstiller cykler. Da dette produkt handles på tværs af grænserne, truer foranstaltningerne med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.3. Foranstaltning 2 og 3: Støtte, der angiveligt er dækket af godkendte støtteordninger
(101)
Garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH til et driftslån på 5,6 mio. EUR (foranstaltning 2) og garantien til fordel for Biria GmbH (nu Biria AG) til et driftslån på 24,875 mio. EUR (foranstaltning 3) blev ydet på basis af Fristaten Sachsens garantibestemmelser (18). Ifølge dette godkendte støtteprogram kan der stilles garantier til lån på over 5 mio. DEM (2,6 mio. EUR) til nyinvesteringer og i særlige tilfælde til supplerende finansiering og fremskaffelse af driftskapital til sunde virksomheder. I undtagelsestilfælde kan der også godkendes finansiering af konsolidering og omstrukturering. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en stor virksomhed skal dog i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen..
(102)
Ifølge Tyskland blev de gældende regler overholdt, og garantierne er derfor i overensstemmelse med ordningen. Tyskland er af den opfattelse, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (i dag Biria AG) ikke var i vanskeligheder på det tidspunkt, da garantien blev ydet. Garantierne blev ydet som sikkerhed for driftslån, hvilket er tilladt ifølge støtteordningen.
(103)
Kommissionen er ikke enig i, at garantierne er i overensstemmelse med den støtteordning, på hvis grundlag de tilsyneladende er ydet. I modsætning til Tyskland finder Kommissionen som nedenfor belyst, at Sachsen Zweirad GmbH var en kriseramt virksomhed på det tidspunkt, da garantien blev stillet i marts 2003, og at Biria GmbH ligeledes var i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev stillet i december 2003. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en kriseramt virksomhed skal imidlertid i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen.
(104)
Ifølge tysk opfattelse udviste Sachsen Zweirad GmbH ikke nogle af de typiske tegn for kriseramte virksomheder, der er nævnt i rammebestemmelserne fra 1999. Kommissionen henviser til, at de i punkt 6 i rammebestemmelserne anførte typiske symptomer for en kriseramt virksomhed kun er holdepunkter for, hvornår en virksomhed kan betragtes som kriseramt, men skal dog ikke betragtes som betingelser, der skal være opfyldt kumulativt. Sachsen Zweirad GmbH havde i 2001 som resultat af den ordinære drift et underskud på 1 274 000 EUR og i 2002 et underskud på 733 000 EUR. Underskuddene blev overtaget af moderselskabet Biria i overensstemmelse med aftalen om overskudsoverførsel. Omsætningen faldt i 2002 sammenlignet med 2001.
(105)
Ifølge resultatopgørelsen for 2002 havde Sachsen Zweirad GmbH også likviditetsproblemer. Det fremgår udtrykkeligt af årsberetningen, at Sachsen Zweirad GmbH's likviditetssituation havde været anspændt på grund af store udgifter til forfinansiering af gruppens varelager og vækst inden for gruppen. Ifølge årsberetningen kunne virksomheden kun overleve, hvis bankerne ville forlænge eller omlægge de eksisterende kreditlinjer.
(106)
Ifølge Tysklands opfattelse var der ikke nogen fare for, at de private banker ikke ville forlænge deres kreditter. Det ændrer imidlertid ikke det forhold, at virksomhedens likviditetssituation var anspændt. Ifølge årsberetningen havde de fleste kreditter en restløbetid på under fem år, hvilket på ingen måde er optimalt til at finansiere virksomhedens drift, og hvilket øger risiciene for virksomheden. De kortfristede kreditter medførte desuden høje rentebetalinger (selv om de var lidt faldende i 2002 i forhold til 2001), som var en yderligere belastning for virksomhedens likviditet.
(107)
Derfor konkluderer Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, skal betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som en garanti til omstrukturering. Da en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen, var betingelserne i den godkendte støtteordning, som angiveligt dannede grundlag for garantien, ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.
(108)
Biria blev oprettet med virkning fra 1. oktober 2003, da det gamle Biria AG blev fusioneret med datterselskabet Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Efter tysk opfattelse skal der sondres klart mellem Biria og det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da der ved fusionen opstod et nyt selskab. Spørgsmålet om, hvorvidt dette selskab var kriseramt, da garantien blev stillet den 9. december 2004, skal derfor vurderes på grundlag af det nyfusionerede selskabs åbningsbalance. Denne åbningsbalance viser, at Biria GmbH ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed.
(110)
Kommissionen er ikke enig i dette synspunkt. Det nyfusionerede Biria GmbH kan ikke betragtes adskilt fra det tidligere Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da det er oprettet ved en fusion mellem de to selskaber. Ellers ville det være let for virksomheder at omgå betegnelsen »kriseramt virksomhed« ved enten at fusionere med andre økonomiske enheder eller oprette nye selskaber. Det tidligere Biria AG havde ligeledes underskud i 2002 og havde lige så store likviditetsproblemer som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's gæld og forpligtelser. Biria GmbH ejer desuden de samme aktiver og udfører samme aktiviteter som det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen mener derfor, at Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.
(111)
Sachsen Zweirad GmbH var ifølge Tyskland økonomisk dominerende ved fusionen. Sachsen Zweirad GmbH havde ikke været i vanskeligheder, og det kan derfor ikke automatisk antages, at det nye Biria AG var i vanskeligheder. I modsætning til tysk opfattelse mener Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH var i vanskeligheder. Det nye Biria GmbH har derfor også »arvet« Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.
(112)
Ifølge årsberetningen for 2003 blev omstruktureringen og reorganiseringen af Biria gruppen fortsat i 2003. Denne proces var allerede indledt i 2002 og omfattede en omlægning af gruppens finansielle forhold. På basis af Sachsens garanti for lånet på 24 875 mio. EUR udarbejdede Biria-gruppen en ny plan for finansieringen af sine aktiviteter på mellemlang sigt. Den nye finansieringsplan omfattede også en væsentlig tilpasning af rentesatserne og hermed nedbringelse af den høje rentebyrde.
(113)
Samtidig blev bankpoolen reorganiseret: tre banker erklærede sig parate til at give afkald på fordringer på 8 567 000 EUR - hvilket tilsyneladende repræsenterer over 50 % af deres fordringer - mod omgående indfrielse af de resterende fordringer. Derfor består det lån, der er dækket af garantien på 80 % i foranstaltning 3, af et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9 425 mio. EUR.
(114)
På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, havde Biria alvorlige likviditetsproblemer og var derfor en kriseramt virksomhed. Denne vurdering støttes af, at tre banker trak sig ud af finansieringen af Birias aktiviteter og endog var parat til at give afkald på en stor del af deres fordringer, hvis de resterende fordringer blev indfriet omgående. Det viser, at bankerne havde alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt Biria kunne honorere sine forpligtelser og betragtes som en rentabel virksomhed.
(115)
Over for dette argument hævder Tyskland, at bankerne trak sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi. Kommissionen fastslår, at bankerne sandsynligvis har givet afkald på ca. 50 % af de udestående fordringer. Selv i tilfælde af, at bankerne har trukket sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi, er det et tegn på, at bankerne anså det for højst usandsynligt, at de ville kunne få det fulde beløb af deres lån hjem.
(116)
Kommissionen konkluderer derfor, at Biria på tidspunktet, hvor garantien blev stillet, skulle betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som garanti til omstrukturering. Bevilling af en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen. Betingelserne i den godkendte støtteordning, der angiveligt dannede grundlag for garantien, var derfor ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.
(117)
De garantier, der betegnes som foranstaltning 2 og 3, blev ydet af Fristaten Sachsen og stammer derfor fra statslige midler og skal henføres til staten.
(118)
En foranstaltning skal endvidere begunstige støttemodtageren. Kommissionen mener, at de to omhandlede garantier gav Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG) en uberettiget fordel.
(119)
Af de grunde, der er redegjort for i punkt 2.2 og 3.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (19) (herefter »garantimeddelelsen«), opnår låntageren en fordel, når han ikke skal betale markedsprisen for garantien. Under visse omstændigheder ville låntageren som kriseramt virksomhed ikke være i stand til at finde et pengeinstitut, der ville være parat til at yde et lån uden offentlig garanti.
(120)
I det foreliggende tilfælde blev der ydet garantier til en kriseramt virksomhed, uden at der var fastsat kompensation på markedsvilkår til garanten (staten).
(121)
I punkt 3.2 i meddelelsen om garantier fastsættes fire betingelser, som alle skal være opfyldt for at statsstøtte i form af en garanti kan udelukkes:
1)
Låntageren er ikke en kriseramt virksomhed.
2)
Garantiens størrelse kan måles korrekt på det tidspunkt, hvor garantien ydes.
3)
Garantien dækker højst 80 % af det udestående lån.
4)
Der betales markedspris for garantien.
(122)
Efter at have anvendt disse betingelser på det foreliggende tilfælde konstaterer Kommissionen for det første, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria var kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantierne blev ydet.
(123)
Der blev ikke betalt præmier for garantierne, og de blev ydet til at dække en kriseramt virksomheds låntagning. Alene det forhold, at der ikke blev betalt markedspris for garantierne, indebærer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria opnåede en fordel gennem foranstaltningen. På erhvervsmarkedet findes der ikke garantier, for hvilke der ikke betales markedspris. Det gælder især, når der er tale om garantier til kriseramte virksomheder, som muligvis ikke kan tilbagebetale deres lån.
(124)
På grundlag af ovennævnte meddelelse om garantier kan det derfor konkluderes, at garantien indebærer statsstøtte.
(125)
Kommissionen konkluderer derfor, at garantierne har begunstiget Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG), da de to virksomheder ikke kunne have opnået disse garantier på markedet på samme vilkår.
(126)
Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 100, kan foranstaltning 2 og 3 derfor bidrage til at forvride konkurrencen og påvirke samhandelen.
6.4. Konklusion vedrørende forekomst af støtte
(127)
Kommissionen konkluderer derfor, at det passive kapitalindskud og de to garantier indebærer statsstøtte efter artikel 87, stk. 1 i TEUF, og at begge garantier ikke er ydet i overensstemmelse med en godkendt støtteordning. Foranstaltning 1, 2 og 3 udgør derfor ny støtte og skal derfor vurderes som sådan.
6.5. Beregning af støtteelementet
(128)
Ifølge punkt 4.1 i meddelelsen om garantier anses en individuel garanti eller en garantiordning for at indebære statsstøtte, når den ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. Derfor skal der foretages en beregning af statsstøtteelementet for at undersøge, om støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til undtagelsesbestemmelserne. Kommissionen skal derfor først beregne støtteelementet, inden den undersøger støttens forenelighed.
(129)
Meddelelsen om garantier indeholder generelle principper for beregning af støtteelementet.
(130)
Efter Kommissionens opfattelse kan størrelsen af en statsgaranti principielt svare til maksimumsbeløbet for det tilgrundliggende lån, når støttemodtageren ikke af egen kraft kan skaffe sig adgang til kapitalmarkederne (se punkt 2.2 og 4.1 litra a) i garantimeddelelsen.).
(131)
Reglerne om beregning af støtteelementet er fastsat i punkt 4.1 (Generelle betragtninger), 4.2 (Støtteelement i individuelle garantier) og 4.4 (Støttteelement i garantiordninger) i meddelsen om garantier. Kommissionen anvender i det foreliggende tilfælde disse regler som følger.
(132)
Punkt 4.2 i ovennævnte meddelelse bestemmer, at hvis der til sammenligning ikke kan findes nogen tilsvarende garantipræmie på de finansielle markeder, skal de samlede finansielle omkostninger ved et lån på markedet med eller uden garanti sammenlignes med hinanden (dvs. at rentesatsen for et tilsvarende lån uden garanti sammenlignes med rentesatsen med tillæg af garantipræmie for lånet med statsgaranti).
(133)
I mange tilfælde findes der ikke en sådan markedsrentesats. Kommissionen har derfor i sine meddelelser om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten udviklet en metode, som af de i punkt 4.2 i garantimeddelesen nævnte grunde kan benyttes som erstatning for markedsrentesatsen.
(134)
Ifølge referencesatsmeddelsen fra 1997 fastsætter Kommissionen referencesatser, der skal afspejle den gennemsnitlige sats for de gældende rentesatser for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen fra 1997 anføres endvidere, at denne referencesats er en minimumssats, som kan forhøjes i tilfælde med særlig stor risiko (f.eks. i tilfælde af kriseramte virksomheder, mangel på den sikkerhed, der normalt kræves af bankerne). I sådanne tilfælde kan der være tale om et tillæg på 400 basispoint eller endog mere. Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles alle andre fordringer, herunder de efterstillede lån. Det fremgår ikke af meddelelsen, om risikopræmier som følge af forskellige risici må kumuleres. En kumulering kan ikke udelukkes, men Kommissionen skal i sin beslutning begrunde, hvilken metode der er anvendt ved kumulering af forskellige risikopræmier på basis af en analyse af de metoder, der anvendes på de finansielle markeder (20).
(135)
I 2004 foretog Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH en undersøgelse (herefter benævnt »undersøgelsen«) for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Ved hjælp af empiriske analyser påviste undersøgelsen (21) bl.a. risikopræmier, som kunne iagttages på markedet for virksomheder med forskellige risikoklassser og transaktioner med forskellig sikkerhedsstillelse. Det fremgår klart af undersøgelsen, at kombinationen af forskellige risikofaktorer (låntagers kreditværdighed, sikkerhedsstillelse) resulterer i forskellige tillæg til basissatsen.
(136)
Kommissionen har på grundlag af undersøgelsen videreudviklet sin metode for beregning af støtteelementet i lån i sin meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (22) (i det følgende benævnt »referensesatsmeddelelsen fra 2008«). Denne meddelelse fra 2008 afspejler den metode, der er fulgt i undersøgelsen: der anvendes en basissats, som forhøjes med et tillæg under hensyntagen til en virksomheds kreditværdighed og sikkerhedsstillelse.
(137)
Kommissionen mener endvidere, at beregningen af støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger er knyttet sammen med støttebegrebet. Ifølge Domstolens retspraksis står det klart, at spørgsmålet om, hvorvidt en støtte indebærer statsstøtte efter traktaten, skal vurderes på basis af objektive omstændigheder på det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer sin afgørelse (23).
(138)
Kommissionen mener derfor, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 er et passende grundlag for at beregne støtteelementet. I det følgende beregnes støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger derfor på basis af denne meddelelse.
(139)
Kommissionen er af den opfattelse, at støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør forskellen mellem den kompensation, Bike Systems skulle have betalt på det frie marked for det passive kapitalindskud, og den faktisk betalte kompensation. Da Bike Systems var i vanskeligeheder, da det passive kapitalindskud blev foretaget, og der var en stor risiko forbundet hermed, kan støtteelementet udgøre op til 100 % af det passive kapitalindskud, da en markedsøkonomisk investor muligvis slet ikke ville have foretaget et sådant indskud (24).
(140)
Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles samtlige andre fordringer, herunder de efterstillede lån.
(141)
Som omtalt i betragtning 92 må situationen for Bike Systems, der netop havde afsluttet en insolvensprocedure, efter Kommissionens opfattelse anses for at være usikker. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun var gennemført en begrænset omstrukturering af driften. Som nævnt i betragtning 92 skal virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Desuden blev der ikke stillet nogen sikkerhed for det passive kapitalindskud, hvilket forøger risikoen for misligholdelse. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhedsstillelse« ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008. Udover den manglende sikkerhed er det passive kapitalindskud desuden efterstillet samtlige andre lån i tilfælde af konkurs, hvilket medfører, at riskoen for misligholdelse er endnu større. Efter Kommissionens opfattelse skal sidstnævnte omstændighed betragtes som en yderligere risikofaktor for den manglende sikkerhed, fordi den lave sikkerhedsgrad øger risikoen for, at en kreditors krav i tilfælde af låntagers insolvens ikke kan fyldestgøres umiddelbart som led i ophævelsen af sikkerhedsstillelsen, medens det forhold, at et krav rangerer lavt i konkursordenen betyder, at en kreditor i tilfælde af insolvens først kan få fyldestgjort sine krav efter de andre kreditorer og hermed sandsynligvis ikke får noget.
(142)
Efter Kommissionens opfattelse skal Bike Systems, der var kriseramt, da foranstaltningen blev ydet, klassificeres i kreditkategorien »dårlig«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 skal der for virksomheder i denne kreditkategori med lav sikkerhedsgrad anvendes et tillæg på op til 1 000 basispoint for at udelukke forekomst af støtte. I lyset af den manglende sikkerhed og den lave rangerering i konkursordenen anser Kommissionen et tillæg på 1 000 basispoints som passende.
(143)
Støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør derfor differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og den kompensation, der skulle betales for det passive kapitalindskud.
(144)
Ved beregningen af støtteelementet kan der kun til dels tages hensyn til den variable kompensation på 3,5 %, da den er afhængig af, om virksomheden får overskud. Virksomheden befandt sig imidlertid i en vanskelig situation, og udsigterne til overskud var uklare. Kommissionen finder det derfor rimeligt, at der kun tages hensyn til 50 % af den variable kompensation, dvs. 1,75 %. Som reel kompensation, der indgår i beregningen af støtteelementet, medregnes derfor den faste sats på 8,75 % samt halvdelen af den variable kompensation på 3,5 %, hvilket svarer til en samlet godtgørelse på 10,5 %. Støtteelementet svarer derfor til forskellen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen på 10,5 %.
(145)
Takket være de garantier, der er anført som foranstaltning 2 og 3, kunne Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH få deres lån til mere favorable vilkår, end det normalt er tilfældet på kapitalmarkedet. Støtteelement i garantien i foranstaltning 2 og garantien i foranstaltning 3 svarer til forskellen mellem den rente, som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH havde skullet betale for et lån på markedsvilkår (dvs. uden garanti) og den rente, som det garanterede lån rent faktisk blev ydet til. Denne forskel bør svare til den præmie, som en garant ville have krævet for disse garantier i en situation med markedsøkonomi. Fordi Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, da garantierne og de respektive lån blev ydet, kan støtteelementet udgøre helt op til 100 % af garantierne, da ingen investor under nogen omstændigheder ville have ydet lånene uden garanti (25).
(146)
Efter Kommissionens opfattelse var lånet og garantien til Sachsen Zweirad GmbH forbundet med en yderligere risiko på grund af den ringe sikkerhedsstillelse. Garantien for lånet til Sachsen Zweirad GmbH var kun sikret af en selvskyldnerkaution, der var stillet af virksomhederne i gruppen. Den økonomiske værdi af en sådan selvskyldnerkaution er ubetydelig. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »lav« sikkerhed ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008.
(147)
Sikkerhedsstillelsen for lånet og garantien til Biria GmbH havde en højere økonomisk værdi end den sikkerhed, der var stillet for garantien til Sachsen Zweirad GmbH. Alligevel var sikkerheden ikke så omfattende som det, der normalt kræves. Garantien til Biria GmbH er sikret med en højtprioriteret pant i Bike Systems formue på 15 mio. EUR. Panten er dog efterstillet et andet lån på 2 mio. EUR. Dette højtprioriterede pant dækkede derfor kun godt 50 % af det samlede lånebeløb. Der foreligger ikke noget om, hvor høj den forskriftsmæssige likviditetsværdi af pantet ville være. De øvrige former for sikkerhed - pant, overdragelse af tilgodehavender, pant i virksomhedens varelager og en selvskyldnerkaution fra Biria GmbH's ejere - var kun af ubetydelig økonomisk værdi. Trods den stillede sikkerhed skal garantien ifølge Kommissionen betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhed« efter referencesatsmeddelelsen fra 2008.
(148)
Som ovenfor nævnt var Biria GmbH og Sachsen Zweirad GmbH kriseramte virksomheder, da garantien blev ydet, og skal klassificeres i ratingkategorien »dårlige«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 kan det tillæg, der skal anvendes i denne ratingkategori i tilfælde af ringe sikkerhed, når forekomst af statsstøtte skal udelukkes, udgøre op til 1 000 basispoint. I betragtning af den ringe sikkerhed mener Kommissionen, at et tillæg på 800 basispoints er passende for Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH stillede en lidt bedre sikkerhed. Derfor er et tillæg 700 basispoint passende. Det lavere tillæg for de to virksomheder sammenlignet med det passive kapitalindskud skyldes, at indskuddet rangerer lavt i konkursordenen.
(149)
Støtteelementet i garantien til Sachsen Zweirad GmbH (foranstaltning 2) udgør differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garantien), der var forbundet med det stillede lån.
(150)
Støtteelementet i garantien til Biria GmbH (foranstaltning 3) udgør ligeledes differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garanien), der var forbundet med det stillede lån.
6.6. Undtagelser efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3
(151)
EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, første afsnit indeholder undtagelser for det generelle støtteforbud.
(152)
Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da støtteforanstaltningerne hverken er af social karakter eller er ydet til enkelte forbrugere. De har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder. Støtteforanstaltningerne ydes heller ikke til fordel for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
(153)
Undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) og d), finder heller ikke anvendelse. De vedrører fremme af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt fremme af kultur og bevarelse af kulturarven.
(154)
Tilbage er undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt de relevante fællesskabsrammebestemmelser.
(155)
Kommissionen fastslår for det første, at Bike Systems ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), der er berettiget til regionalstøtte. Til trods for den tvivl, Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der viser, at betingelserne for at tildele regionalstøtte efter rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (26) er opfyldt.
(156)
Der findes andre undtagelser i rammebestemmelserne. Da støtten blev ydet i marts 2001, er det rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999, der skal anvendes. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger, der viser, at støtten kan betragtes som forenelig med TEUF på basis af disse rammebestemmelser. Ifølge disse bestemmelser er omstruktureringsstøtte tilladt, hvis der foreligger en bærbar opstruktureringsplan, og hvis urimelige konkurrencefordrejninger undgås, og støtten begrænses til et minimum. Trods den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at disse betingelser skulle være opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999 ikke er opfyldt.
(157)
Ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse, indebærer støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med TEUF.
(158)
Kommissionen konstaterer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Alligevel finder undtagelsesbestemmelserne i litra a) og de regionale bestemmelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), ikke anvendelse, da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, og støtteforanstaltningerne ikke vedrørte den økonomiske udvikling af en bestemt region.
(159)
Kommissionen konkluderer, at det kun er Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der finder anvendelse. Da støtten blev ydet i marts 2003 og december 2003, er det retningslinjerne fra 1999, der skal anvendes.
(160)
Tildeling af støtte er betinget af, at der inden for en begrænset tidsfrist gennemføres en omstruktureringsplan, som genopretter virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsfrist på basis af realistiske formodninger med hensyn til de fremtidige erhvervsbetingelser. Til trods for den tvivl som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at garantierne er stillet på grund af en bæredygtig omstruktureringsplan, der vil kunne genoprette gruppens rentabilitet.
(161)
Endvidere skal der træffes foranstaltninger for om muligt at mindske støttens negative virkninger for konkurrenterne. Det sker normalt ved at begrænse den tilstedeværelse, som virksomheden har på sit marked/sine markeder efter omstruktureringen. Kommissionen har ikke modtaget nogle oplysninger om det relevante marked eller om Biria-gruppens andel af dette relevante marked. Den har heller ikke modtaget nogle oplysninger om de udligningsforanstaltninger, der eventuelt er truffet for at begrænse virksomhedens tilstedeværelse på markedet. Derimod ser det ud til, at Biria-gruppen har ekspanderet i 2001 efter overtagelsen af Checker Pig og Bike Systems.
(162)
Støtten skal ifølge rammebestemmelserne fra 1999 være begrænset til det minimum, der er strengt nødvendigt for at gennemføre omstruktureringen under hensyntagen til virksomhedens finansielle ressourcer og dets andelshavere. Endvidere skal støttemodtageren yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen enten af egne midler eller gennem midler, der er tilvejebragt på markedsvilkår. Da støtten ikke blev ydet på grundlag af en omstruktureringsplan, råder Kommissionen ikke over oplysninger om støttemodtagerens bidrag og om, hvorvidt støtten er begrænset til det absolutte minimum.
(163)
Ifølge retningslinjerne for rednings- om omstruktureringsstøtte fra 1999 kan der kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Hvis den pågældende virksomhed allerede har modtaget omstruktureringsstøtte tidligere, og hvis omstruktureringen er afsluttet inden for de seneste ti år, godkender Kommissionen normalt kun endnu en omstruktureringsstøtte under ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder.
(164)
I april 1996 og marts 1998 fik Sachsen Zweirad GmbH tildelt omstruktureringsstøtte i form af en offentlig kapitalandel på i alt 1 278 200 EUR på basis af en godkendt støtteordning. Da der er gået mindre end ti år, siden omstruktureringen af Sachsen Zweirad GmbH er afsluttet, og da Kommissionen ikke er bekendt med nogen ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder, er princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, ikke overholdt i forbindelse med de to garantier.
(165)
Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 ikke er opfyldt.
(166)
Med hensyn til foranstaltning 2 og 3 mener Kommissionen, at ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse udgør støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med EUF-traktaten.
VII. KONKLUSION
(167)
Kommissionen konkluderer derfor, at gbb's kapitalindskud i Bike Systems på 1 070 732 EUR, garantien på 80 % for et lån til Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 mio. EUR og garantien på 80 % for et lån til Biria GmbH (det senere Biria AG) på 24 875 000 EUR indebærer statsstøtte og ikke er forenelig med det fælles marked.
(168)
I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 er Kommissionen principielt forpligtet til at kræve støtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, tilbagebetalt af støttemodtageren -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Tysklands støtte til fordel for Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System), Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (det senere Biria AG og nu MB Immobilien) er uforenelig med fællesmarkedet. Støtten omfatter følgende foranstaltninger:
a)
Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud i Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System) på 2 070 732 EUR. Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen for det passive kapitalindskud (en fast sats plus 50 % af den variable kompensation).
b)
Foranstaltning 2: en garanti på 4 480 000 EUR til Sachsen Zweirad GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed.
c)
Foranstaltning 3: en garanti på 19 900 000 EUR til Biria GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed:
Artikel 2
1. Tyskland kræver den i artikel 1 omhandlede støtte tilbagebetalt af støttemodtageren.
2. Tilbagebetalingen skal ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af beslutningen.
3. Den beløb, der skal tilbagebetales, skal indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte blev stillet til støttemodtagerens rådighed, og indtil den faktisk er tilbagebetalt.
4. Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (27).
5. Tyskland indstiller med virkning fra denne afgørelses offentliggørelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 1 omhandlede støtte.
Artikel 3
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Tyskland sørger for, at denne afgørelse er efterkommet senest fire måneder efter, at den er meddelt de tyske myndigheder.
Artikel 4
1. Tyskland fremsender senest to måneder efter offentliggørelsen af denne afgørelse følgende oplysninger:
a)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale;
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse;
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Tyskland underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der er tildelt i henhold til i artikel 1 er fuldt tilbagebetalt. Efter anmodning fra Kommissionen fremsender Tyskland omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Tyskland fremsender endvidere detaljerede oplysninger om de støttebeløb og de renter, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. december 14.)
a Németország által a C 38/05 (korábbi NN 52/04) számú, a Biria csoport javára végrehajtott állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 8289. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/471/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
I. ELJÁRÁS
1.1. A Bizottság előtt folyó eljárás
(1)
2002. január 23-án és 2002. augusztus 20-án a Bizottsághoz panasz érkezett a Biria csoportnak nyújtott, állami kezességvállalás formájában megvalósuló állami támogatásról.
(2)
A Bizottság és Németország közötti levélváltást követően Németország 2003. január 24-én kelt és 2003. január 28-án iktatott levelében értesítette a Bizottságot, hogy visszavonta a Bizottság engedélyéhez kötött kezesség tervezett vállalását. A panaszost erről a 2003. február 17-i levélben értesítették.
(3)
2003. július 1-én kelt, 2003. július 9-én iktatott levelében, valamint a 2003. augusztus 8-án kelt, 2003. szeptember 5-én iktatott levelében a panaszos további információkat küldött a Biria csoportnak nyújtott másik állami kezességről, valamint állami részesedésekről a csoport vállalkozásaiban.
(4)
A Bizottság 2003. szeptember 9-én kelt levelében információkat kért, melyeket Németország 2003. október 14-én kelt, 2003. október 16-án iktatott levelében küldött meg. A Bizottság 2003. december 9-én kelt levelében további információkat kért, melyeket Németország 2004. március 19-én kelt, ugyanaznap iktatott levelében küldött meg.
(5)
2004. október 18-án a Bizottság tájékoztatást kért, mivel kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a Biria csoportnak nyújtott támogatási intézkedések megfelelnek-e azoknak a rendelkezéseknek, amelyek alapján azokat nyújtották. A tájékoztatáskérésre adott válaszában Németország 2005. január 31-én kelt és ugyanaznap iktatott levelében további információkat küldött.
(6)
2005. október 20-án a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást három vélelmezett állami támogatással kapcsolatban. Ugyanabban a határozatában a Bizottság megállapította, hogy több más, állítólag jogellenesen nyújtott támogatási intézkedés vagy nem minősül támogatásnak, vagy azokat már engedélyezett támogatási programok alapján, és azokkal összhangban nyújtották. A Bizottság határozata megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a szóban forgó támogatási intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevételek érkeztek egy névtelenségét kérő érdekelt fél 2006. január 27-én kelt, 2006. január 30-án iktatott levelében, a Prophete GmbH & Co KG (Rheda-Wiedenbrück), és a Pantherwerke AG (Löhne) vállalatok február 6-án kelt, aznap iktatott levelében, valamint a Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Neuenrade) vállalat 2006. február 6-án kelt, aznap iktatott és 2006. február 27-én kelt, aznap iktatott levelében.
(7)
Ezeket az észrevételeket megküldték Németországnak a 2006. február 6-án és 2006. március 2-án kelt levelekben. Németország 2006. április 5-én kelt, 2006. április 7-én iktatott levelében, valamint 2006. május 12-én kelt, aznap iktatott levelében válaszolt.
(8)
Németország 2006. január 23-án kelt, aznap iktatott levelében küldte meg észrevételét a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatban.
(9)
A Bizottság 2006. február 6-án kelt levelében kiegészítő információkat kért, melyeket Németország 2006. április 5-én kelt, 2006. április 7-én iktatott levelében küldött meg. A Bizottság 2006. július 19-én további információkat kért, melyeket Németország 2006. szeptember 25-én kelt, 2006. szeptember 26-án iktatott levelében küldött meg.
(10)
A Bizottság 2007. január 24-én határozatot (4) hozott az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (5) 7. cikkének (5) bekezdése és 14. cikkének (1) bekezdése alapján.
1.2. A Bíróság előtt folyó eljárás
(11)
2007. április 5-én Szászország panaszt emelt a Bizottság határozata ellen a 2. és a 3. intézkedést illetően (T-102/07 sz. ügy). További panasz érkezett a Bírósághoz 2007. április 16-án az MB Immobilien Verwaltungs GmbH-tól és az MB System GmbH & Co. KG-tól, amelyek a határozat címzettjeként megnevezett kedvezményezett jogutódjai (T-120/07). Ez utóbbi panasz a határozat tárgyát képező mindhárom intézkedésre vonatkozik. A két ügyet az elnök 2008. november 24-i határozatával egyesítették.
(12)
2010. március 3-i ítéletében a Bíróság semmisnek nyilvánította a Bizottság 2007. január 24-i határozatát.
(13)
Az (egymást nagyrészt átfedő) panaszok mindenekelőtt a következő érveket tartalmazták: Egyrészt azt vetették fel a panaszosok, hogy a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a 2. és a 3. intézkedés nem tartozik a jóváhagyott német támogatási program alá. Másrészt pedig a panaszosok szerint téves a tényállás Bizottság általi azon értékelése, amely a kedvezményezettet a nehéz helyzetben lévő vállalkozás kategóriájába sorolta. Harmadrészt a panaszosok szerint indokolási hibát tartalmaz a Bizottság határozata a támogatástartalom mértékét illetően.
(14)
A Bíróság megerősítette a Bizottság határozatát azt a következtetést illetően, hogy a 2. és a 3. intézkedés nem tartozik a jóváhagyott támogatási program alá. Ezenkívül a Bíróság megerősítette a kedvezményezettnek a Bizottság általi „nehéz helyzetben lévő vállalkozásként” való besorolását a nehéz helyzetben levő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) fogalommeghatározása alapján. A Bíróság kizárólag az alkalmazott kockázati prémiumok támogatástartalmára vonatkozó számítások hiányos indokolása miatt nyilvánította semmisnek a határozatot. Sőt, a Bíróság megállapította, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott kölcsön támogatástartalmának kiszámításakor nem elegendő csupán a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapításának módjáról szóló 1997. évi bizottsági közleményre (7) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény) hivatkozni a különböző kockázati prémiumok alkalmazásának indoklásaként.
(15)
E határozat ennélfogva végrehajtja a Bíróság ítéletét az EUMSZ 266. cikkének első bekezdése szerint, és részletesebben elemzi azokat a módszereket, melyekkel a Bizottság kiszámította a szóban forgó intézkedések támogatástartalmát. Ez a határozat nem módosítja a Bizottság 2007. január 24-i határozatában közzétett támogatásjogi értékelését; ez különösen érvényes a Bíróság által korábban már vizsgált szempontokra.
1.3. A Bíróság ítéletét követő eljárás
(16)
A Bíróság ítéletét követően a kedvezményezettek 2010. június 7-én kelt, aznap iktatott levelükben további észrevételeket nyújtottak be. Az észrevételeket 2010. június 16-án küldték meg Németországnak. A kedvezményezettek észrevételeire Németország által adott választ 2010. július 12-én küldték meg a Bizottságnak, melyet aznap iktattak.
(17)
2010. augusztus 19-én a Bizottság tájékoztatást kért Németországtól, amelyet a 2010. szeptember 14-én kelt, aznap iktatott levélben válaszoltak meg.
II. LEÍRÁS
2.1. A kedvezményezett
(18)
A Biria csoport 2005. november 7-ig kerékpárgyártással és kerékpárok forgalmazásával foglalkozott. A csoport anyavállalatának, amely akkoriban Biria AG néven volt bejegyezve, székhelye a szászországi Neukirchben volt, mely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott területnek minősül (8).
(19)
2003-ban a csoport üzleti forgalma 93,2 millió EUR (2002: 83,8 millió EUR), nyeresége pedig 3,7 millió EUR volt (2002: 5,8 millió EUR veszteség). A csoport 2003-ban 415 főt foglalkoztatott (2002: 490 fő), és ezért nagyvállalatnak minősül.
(20)
Az anyavállalat 2003-ban alakult a (régi) Biria AG és egyik leányvállalata, a Sachsen Zweirad GmbH összeolvadásával. Ezzel egy időben a vállalkozás neve Sachsen Zweirad GmbH-ról Biria GmbH-ra változott. 2005 áprilisában a Biria GmbH részvénytársasággá alakult (Biria AG). 2003-ban a Biria GmbH 55,7 millió EUR éves forgalmat és 3,6 millió EUR nyereséget ért el. A Biria AG kizárólagos tulajdonosa Mehdi Biria. Az anyavállalat a továbbiakban: Biria.
(21)
Az anyavállalaton kívül a csoport legfontosabb vállalkozásai a Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (a továbbiakban: Bike Systems) - ez a vállalkozás a Biria leányvállalatán, a Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (a továbbiakban: BSBG) vállalkozáson keresztül kapcsolódik a Biriához - és a Checker Pig GmbH.
(22)
A Bike Systems székhelye a türingiai Nordhausenben van, mely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatott terület. 2003-ban a Bike Systems forgalma 6,1 millió EUR volt, és 0,6 millió EUR veszteséget könyvelt el. 157 főt foglalkoztatott. A Bike Systems kizárólag kerékpárokat gyárt a BSBG anyavállalatnak (bérmunkaszerződés keretében). A BSBG felelős a kerékpárok forgalmazásáért.
(23)
A Checker Pig GmbH székhelye a szászországi Drezdában van, mely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területnek minősül. 2003-ban a Checker Pig GmbH forgalma 6,9 millió EUR volt, és 0,4 millió EUR veszteséget könyvelt el. 43 főt foglalkoztatott.
(24)
2005. november 7-én a Biria eladta eszközeinek nagy részét egy magántőke-alap, a Lone Star csoport két vállalkozásának. Az ingatlanok a Biria tulajdonában maradtak, melyeket az bérbead a Lone Star csoportnak. Az eszközök eladási ára elérte a 11,5 millió EUR-t. Egy külső szakértő 10,7 millió EUR-ra becsülte a kérdéses eszközök piaci árát.
(25)
A Németország által közölt információk alapján az értékesítés nyitott, átlátható és feltételhez nem kötött felhívás keretében történt. A felhívást közzétették az interneten és több nyomtatott sajtótermékben. Az új befektető részesedésére több lehetőséget terveztek, pl. eszközvásárlás (asset-deal) útján, „en bloc” valamennyi eszköz megvásárlása, vagy részesedésvásárlás útján. A Lone Star végül az eszközöket asset-deal keretében vette át.
(26)
Németország szerint a vállalkozás értékesítését már a hivatalos vizsgálati eljárást megindító 2005. október 20-i bizottsági határozatot megelőzően megkezdték. Az ajánlattétel első határideje 2005. október 4-én járt le.
(27)
Az (új) Biria AG jelenlegi jogutódja az MB Immobilien Verwaltungs GmbH (a továbbiakban: MB Immobilien); a Bike Systems jogutódja az MB System GmbH und Co. KG (a továbbiakban: MB System). Az MB Immobilien 2008 júliusa óta felszámolás alatt áll.
(28)
E határozatban az anyavállalat, a Biria kivételével a vállalkozások azon megnevezéseit használjuk, amelyeket a vállalkozások az intézkedések jóváhagyásának időpontjában viseltek.
2.2. A pénzügyi intézkedések
(29)
1. intézkedés: 2001 márciusában a gbb Beteiligungs AG (a továbbiakban: gbb) a Bike System vállalkozásba 2010 végéig tartó futamidővel 2 070 732 EUR csendes betétet vitt be. A gbb akkoriban a DtA-Beteiligungs-Holding AG 100 %-os leányvállalata volt, mely utóbbi szintén 100 %-os leányvállalata volt a Deutsche Ausgleichsbanknak, egy támogatásokkal foglalkozó szövetségi banknak, amelyet közszervezetként alapítottak.
(30)
A gbb Beteiligungs AG már az egykori Német Demokratikus Köztársaság idejében is létezett a mezőgazdasági ágazat állami bankjaként. Az egyesítési szerződéssel 1990-ben a Berliner Genossenschaftsbankká (Berlini Takarékszövetkezet) alakult át, amely a szövetségi pénzügyminisztérium felügyelete alá tartozó közszervezet volt. 1991-ben változott a neve gbb Beteiligungsholdingra, és 1997-ben alakult át részvénytársasággá. Így már nem a szövetségi kormány tulajdona volt, hanem a Deutsche Ausgleichsbank leányvállalata lett. A közigazgatási szervek a gbb alapítása óta erős befolyást gyakoroltak a vállalkozásra. Amíg a gbb közszervezet volt, a hatáskörrel rendelkező minisztérium közvetlen felügyelete alatt áll, és felügyelőbizottságában a hatóságok képviselői ültek. Részvénytársasággá alakulását és a Deutsche Ausgleichsbankba történt betagozódását követően ugyanazon ellenőrzés alatt állt, mint amit az állami szervek a Deutsche Ausgleichsbank felett gyakoroltak (lásd a következő preambulumbekezdéseket).
(31)
Közszervezetként a Deutsche Ausgleichsbank a szövetségi belügyminisztérium felügyelete alatt állt. Ezenkívül felügyelőbizottsága többségében a szövetségi és tartományi minisztériumok képviselőiből és a Bundestag képviselőiből állt.
(32)
A Deutsche Ausgleichsbankról szóló törvény 4. paragrafusának (1) bekezdése szerint a bank tevékenysége azon intézkedések finanszírozására korlátozódik, amelyek a kkv-k és a szabadfoglalkozásúak, a környezetvédelem, a szociálpolitika, valamint a második világháborúban Németországba telepített személyek integrálásának támogatását szolgálják.
(33)
A Deutsche Ausgleichsbankról szóló törvény 4. paragrafusának (4) bekezdése rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a bank részesedést szerezzen más vállalkozásokban, ha ezt a felügyelőbizottság és a bank felügyeletével megbízott minisztérium jóváhagyja.
(34)
A Bike Systems-ben való részesedés szerepel a Deutsche Ausgleichsbank 2001. és 2002. évi éves jelentéseiben, mivel a csendes betétnek megfelelő részesedés 20 % volt, és ezzel átlépte a jelentéstételi kötelezettség küszöbét. 2001-ben a gbb-nek összesen 18 vállalkozásban volt legalább 20 %-os részesedése.
(35)
2003-ban a Deutsche Ausgleichsbank egy szövetségi törvény alapján összeolvadt a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)-val.
(36)
Mind a Deutsche Ausgleichsbank, mind a KfW úgynevezett támogató intézet, azaz olyan bank, amely tevékenységét regionális, gazdasági és szociálpolitikai intézkedések támogatására korlátozza. Azon megfelelő intézkedések keretében, amelyek végrehajtását Németország az E 10/2000 állami támogatási ügy (9) kapcsán vállalt, a támogató intézetek tevékenysége meghatározott nem üzleti területekre, többek közt kkv-támogatási programok igazgatására korlátozódott.
(37)
Németország szerint a gbb Bike Systems-ben való részesedésének megszerzése piaci feltételek mellett történt, és emiatt az nem képezett állami támogatást.
(38)
2. intézkedés: 2003. március 20-án Szászország 80 %-os kezességet vállalt a Sachsen Zweirad GmbH javára nyújtott 5,6 millió EUR összegű működési hitelre, melynek futamideje eredetileg 2008 végén járt le. A kezességet 2004 januárjában visszaadták, és a Biria GmbH javára nyújtott kezesség váltotta fel (lásd a 3. intézkedést). A kezességet Szászország kezességről szóló irányelve szerint nyújtották, amely a Bizottság által jóváhagyott támogatási program volt (10).
(39)
3. intézkedés: 2003. december 9-én Szászország 80 %-os kezességet vállalt a Biria GmbH (később: Biria AG) javára nyújtott 24 875 000 EUR összegű működési hitelre, melynek célja a forgalom tervezett növelésének finanszírozása és a csoport finanszírozási koncepciójának átdolgozása volt. A 2011. december 31-ig tartó futamidejű hitelek a következőkből állnak: 8 millió EUR kölcsön a működési hitel törlesztésére, 7,45 millió EUR folyószámlahitel, és 9,425 millió EUR szezonális finanszírozási igényekre. A kezességet Szászország kezességről szóló irányelve szerint nyújtották, amely a Bizottság által jóváhagyott támogatási program. A kezességet a Sachsen Zweirad GmbH javára nyújtott kezesség (2. intézkedés) visszaadásához kötötték. Emiatt a kezességet csak 2004. január 5-én nyújtották, miután a Sachsen Zweirad javára nyújtott kezességet visszaadták.
III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(40)
A hivatalos vizsgálati eljárást azért indították meg, mert a Bizottság kétségbe vonta Németország megállapítását, miszerint a csendes betétre piaci feltételek mellett került sor. A Bizottság értelmezése szerint a Bike Systems röviddel azelőtt került ki csődterv elfogadásával a csődből, a vállalat kilátásai ezért bizonytalanok voltak. Emiatt a vállalatot abban az időpontban nehéz helyzetben levő vállalatnak kellett volna tekinteni. A Bizottság kétségbe vonta, hogy az ellentételezés a kockázatot tekintve megfelelő lett volna, valamint azt, hogy a csendes részesedés biztosítása piaci feltételek mellett történt. Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdéseiben foglalt mentességek alkalmazhatósága tekintetében a Bizottságnak nem volt információja arról, hogy teljesültek-e az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
(41)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának másik oka a Bizottság előzetes következtetése volt, mely szerint az engedélyezett támogatási program feltételei, melyek alapján a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH javára a kezességeket állítólagosan vállalták, nem teljesültek, és emiatt a kezességek nem esnek e támogatási program hatálya alá. A Bizottság álláspontja szerint a kezességek nyújtásakor a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nehéz helyzetben lévő vállalat volt. Mivel emellett a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nagyvállalkozás volt, a kezességeket e támogatási program szerint is egyedileg be kellett volna jelenteni a Bizottságnak. Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt mentességek alkalmazhatósága tekintetében a Bizottság kétségbe vonta, hogy teljesültek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
IV. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(42)
A Bizottsághoz észrevételek érkeztek egy névtelenségét kérő érdekelt féltől, valamint a Prophete GmbH & Co. KG, a Pantherwerke AG és a Vaterland-Werke GmbH & Co. KG vállalkozástól.
4.1. A névtelenségét kérő versenytárs észrevétele
(43)
A névtelenségét kérő versenytárs hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevétele szerint a Biria AG a 24,5 millió EUR állami kezességnek köszönhetően a kerékpárokat az előállítási költség alatti áron tudta eladni a versenytárs vevőinek, annak ellenére, hogy a versenytárs a leggazdaságosabb németországi helyszínen termel.
(44)
A Biria AG 2003-ban továbbá csak azért tett szert nyereségre, mert a pénzintézetek lemondtak követeléseikről, melyek 8,567 millió EUR-t tettek ki. Ezt követően 2004-ben és 2005-ben a Biria AG ismét veszteséget halmozott fel.
(45)
A versenytárs felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy a Biriát asset deal keretében adták el a Lone Star-nak. Ennek során a Sachsen-LB és a Mittelständische Beteiligungsgesellschaft Sachsen valószínűleg lemondott követelései nagy részéről. A Lone Star csoporthoz tartozó új Biria GmbH átvette a régi Biria AG összes eszközét.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG és Pantherwerke AG
(46)
A Prophete GmbH & Co. KG és a Pantherwerke AG (a továbbiakban: Prophete és Pantherwerke) hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevétele szerint a Biria az állami támogatás miatt olyan árakon tud eladni, amelyek rendes piaci feltételek mellett nem elképzelhetőek. Mindkét vállalkozás a Biria versenytársa, és emiatt a támogatás közvetlenül érinti őket.
(47)
A Biria csoport Németországban a legnagyobb kerékpárgyártó, évente kb. 700 000 darab kerékpárral. A Biria csoport vállalkozásai a kerékpárpiac két szegmensében működnek, a nem szakosodott kereskedelemben és a szakosodott nagykereskedelemben.
(48)
A nem szakosodott kereskedelembe tartozik a nagyobb kiskereskedelmi láncok és a csomagküldés útján lebonyolított teljes kiskereskedelem. A kerékpárok ára ebben a szegmensben általában 100 és 199 EUR közé esik. A Prophete és a Pantherwerke becslései szerint ezen a piacon kb. 1,5 millió kerékpárt értékesítenek, a Biria 650 000 eladott kerékpárral ebből a szegmensből kb. 50 %-kal részesedik.
(49)
A Prophete és a Pantherwerke szerint a Biria csoport a szakosodott nagykereskedelemben is erőfölénnyel rendelkezik. Ebben a piaci szegmensben 150 000-200 000 kerékpárt értékesítenek. A szakosodott nagykereskedelemben az ár akár a 400 EUR-t is elérheti. A Pantherwerke ebben a szegmensben a Biria közvetlen versenytársa.
(50)
A Prophete és a Pantherwerke évek óta azt tapasztalja, hogy a Biria csoport árajánlatai folyamatosan alacsonyabbak más gyártók árainál. Gazdaságilag ez a különbség nem indokolható, mivel piaci erőfölénye miatt a Biria csoport beszerzései ugyan nagyobb volumenűek, ez azonban nem eredményez kedvezőbb feltételeket. A Prophete és a Pantherwerke azt gyanítja, hogy a Biria csoport alacsony eladási árai miatt a vállalkozás az utóbbi években jelentős veszteségeket szenvedett el.
(51)
A csendes betéttel kapcsolatban a Prophete és a Pantherwerke kétségbe vonja, hogy egy magánbefektető, tekintve a Bike Systems 2001. márciusi gazdasági helyzetét, elfogadott volna ilyen részesedést.
(52)
A Prophete és a Pantherwerke az Európai Unió állami támogatásról szóló rendelkezéseivel összeegyeztethetetlennek tartja a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria javára 2003-ban és 2004-ben vállalt két kezességet. A Prophete és a Pantherwerke szerint a kedvezményezett vállalkozások nehéz helyzetben voltak a kezesség vállalásakor. Az új Biria vállalkozást azon két korábbi vállalkozás jogutódjának kell tekinteni, melyekből létrejött. Az újonnan alapított vállalkozás nyitómérlege nem mérvadó.
(53)
A két kezesség vállalása sérti az egyszeri támogatás elvét, mivel a Prophete és a Pantherwerke szerint a Biria csoport vállalkozásainak üzleti tevékenységét ismételten csak állami segítséggel lehetett fenntartani.
(54)
Nem került sor semmiféle, a versenytársakat érő hátrányos hatások kiegyenlítésére irányuló kompenzációs intézkedésre. Eltekintettek a Biria csoport piaci jelenlétének korlátozásától. A csoport koncepciója sokkal inkább arra irányult, hogy agresszív árpolitikával kiterjessze üzleti tevékenységét. A Biria bejelentette a honlapján, hogy 2005-ben 850 000 eladott kerékpárral kívánja növelni értékesítéseit 2004-hez képest. A Prophete és a Pantherwerke továbbá utal arra a sajtóközleményre, mely szerint a Biria AG tulajdonosa az üzletet eladta a Lone Star magántőke-alapnak.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
A Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Vaterland-Werke) hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételében kifejti, hogy a Biria csoport évente 700 000-800 000 kerékpárral a legnagyobb kerékpár-gyártó Németországban. Ehhez hasonlítható nagyságrendű gyártással egyedül a MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke rendelkezik, évente 700 000 kerékpárral; más gyártók csupán 250 000-400 000 kerékpárt gyártanak.
(56)
A Vaterland-Werke és a Biria egyaránt a nem szakosodott kereskedelem piaci szegmensében működik, ami magában foglalja a nagyobb kiskereskedelmi láncokat és a nagy csomagküldő vállalkozásokat. Ebben a szegmensben élénk verseny folyik, a Biria közismert agresszív versenymagatartásáról, melyet az előállítási költségek alatti áraira épít. Az ilyen magatartás csak külső finanszírozási források mellett lehetséges, a Biria esetében az állami támogatások miatt. Ez veszélyezteti az összes olyan kisebb versenytárs létét, melyek nem részesülnek állami támogatásban. A Vaterland-Werke e tekintetben különösen érintett, és szabad kapacitásai nem köthetők le más megbízásokkal. Mivel a piacot túlkapacitás jellemzi, a valamely gyártó általi, állami támogatás segítségével történő kapacitásbővítés más versenytársak hátrányára történne.
(57)
A csendes betéttel kapcsolatban a Vaterland-Werke kétségbe vonja, hogy egy magánbefektető, tekintve a Bike Systems 2001. márciusi gazdasági helyzetét, elfogadott volna ilyen részesedést.
(58)
A Vaterland-Werke az Európai Unió állami támogatásról szóló rendelkezéseivel összeegyeztethetetlennek tartja a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria javára 2003-ban és 2004-ben vállalt két kezességet. A kedvezményezett vállalkozások a kezesség vállalásakor nehéz helyzetben voltak. Az új Biria vállalkozást azon két korábbi vállalkozás jogutódjának kell tekinteni, melyekből létrejött. Az újonnan alapított vállalkozás nyitómérlege nem mérvadó.
(59)
A két kezesség vállalása sérti az egyszeri támogatás elvét, mivel a Prophete és a Pantherwerke szerint a Biria csoport vállalkozásainak üzleti tevékenységét ismételten csak állami segítséggel lehetett fenntartani.
(60)
Nem került sor semmiféle, a versenytársakat érő hátrányos hatások kiegyenlítésére irányuló kompenzációs intézkedésre. Eltekintettek a Biria csoport piaci jelenlétének korlátozásától. A csoport koncepciója sokkal inkább arra irányult, hogy agresszív árpolitikával kiterjessze üzleti tevékenységét. A Biria bejelentette a honlapján, hogy 2005-ben 850 000 eladott kerékpárral kívánja növelni értékesítéseit 2004-hez képest. A Vaterland-Werke továbbá utal arra a sajtóközleményre, mely szerint a Biria AG tulajdonosa a vállalkozást eladta a Lone Star magántőke-alapnak.
4.4. A kedvezményezettek
(61)
Az eredeti határozat Bíróság általi semmissé nyilvánítását követően a kedvezményezettek 2010. június 7-i észrevételeikben további információkat nyújtottak be.
(62)
Különösen azon nézetüket hangsúlyozták, hogy a gbb által a Bike Systems-be végrehajtott csendes betét (1. intézkedés) értékelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie azt az úgynevezett „támogatói nyilatkozatot” (Patronatserklärung), amelyet a Biria GmbH állított ki. Ez a Biria GmbH nem azonos azzal a jogi személlyel, amely a (régi) Biria AG és a Sachsen-Zweirad GmbH összeolvadásával jött létre, és amelyet a (20) preambulumbekezdés említ. A Bike Systems számára a támogatói nyilatkozatot kiállító Biria GmbH a (régi) Biria AG jogelődje.
V. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(63)
A hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételében Németország azt az álláspontot képviselte, hogy a gbb csendes betétjére piaci feltételek mellett került sor. Németország egyetért a Bizottsággal abban, hogy a hagyományos kölcsönhöz képest a csendes részesedés nagyobb kockázattal jár. A csendes részesedés feltételeit azonban a referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény rendelkezéseinek betartása mellett alakították ki. E közlemény szerint a referencia-kamatláb olyan minimális kamatláb, mely különleges, kockázattal járó esetekben növelhető. Ilyen esetekben a prémium 400 bázispontot, vagy akár többet is elérhet.
(64)
A csendes betét ellentételezése németországi információk szerint 12,25 % (8,75 % fix és 3,5 % nyereségtől függően). Ez az érték 600 bázisponttal több a Bizottság által megállapított 6,33 %-os referenciakamatnál. A gbb ezzel figyelembe vette, hogy a vállalkozás átalakítási fázisban volt, és ezért a csendes részesedés kockázata a vállalkozás irányváltása és a hiányzó biztosítékok miatt magasabb volt. Erre a további kockázatra 200 további bázispontot számoltak fel.
(65)
A csendes részesedés melletti döntést továbbá azon előrejelzés alapján hozták meg, mely szerint a vállalkozás forgalma a 2001. évi 0,89 millió EUR-ról 2003-ban 3,38 millió EUR-ra növekszik. Németország emiatt arra a következtetésre jut, hogy a csendes betét 12,25 %-ban megállapított ellentételezése megfelel a kockázatnak. Németország nem tartja fontosnak azt a tény, hogy az ellentételezés egy része rugalmas, mivel ez csendes részesedések esetében megszokott, és megfelel a piacgazdasági szabályoknak megfelelően cselekvő befektető magatartásának.
(66)
A Sachsen Zweirad GmbH javára nyújtott kezességgel kapcsolatban Németország kifejti, hogy a vállalat a kezesség nyújtásakor nem volt nehéz helyzetben, és egyik jelét sem mutatta az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban a nehéz helyzetben levő vállalatokat meghatározó jellemzőknek. A vállalat többek között 2003-ban (a Biriával való októberi összefonódásig) 404 millió EUR pozitív sajáttőkével rendelkezett, és 2,1 millió EUR nyereséget könyvelt el. A vállalkozás gazdasági helyzete a 2001/2002. évihez képest 2003-ban javult, egyrészt a 2002 végén bevezetett konszolidációs erőfeszítések, másrészt a kedvezőbb piaci helyzet miatt.
(67)
A vállalkozás likviditás tekintetében ugyan nehéz helyzetben volt, de ez nem adott okot aggodalomra. Nem állt fenn a veszélye annak, hogy a magánpénzintézetek nem hosszabbítják meg a vállalkozás hiteleit. A magas kamatfizetések sem vezettek likviditási problémákhoz, ahogy azt a Bizottság állítja.
(68)
A Biria GmbH (később Biria AG) javára vállalt kezességgel kapcsolatban Németország kifejti, hogy azt a Biria csoport új koncepciója alapján nyújtották, amely a csoport szervezésének ésszerűsítését és a beszerzés, a gyártáshoz kapcsolódó felelősség és a forgalmazás koncentrálását irányozta elő a Biria GmbH-nál. A forgalomnövelés finanszírozási szükségletei mellett a koncepció kiterjedt a csoport teljes finanszírozásának átalakítására.
(69)
Németország szerint a Biria GmbH (később Biria AG) a kezesség vállalásakor nem volt nehéz helyzetben levő vállalat. E tekintetben különbséget kell tenni a régi és az új Biria AG között. Az új vállalatot csak akkor lehetett volna nehéz helyzetben levő vállalatnak tekinteni, ha örökölte volna a régi vállalat nehéz helyzetét (amenynyiben a régi vállalat nehéz helyzetben lett volna). Az új Biria AG esetében azonban nem ez a helyzet állt fenn. Az új Biria AG a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH összefonódásával jött létre. Az összefonódás során a Sachsen Zweirad GmbH, mely semmiképpen sem volt nehéz helyzetben, volt a gazdasági erőfölényben lévő fél. Emiatt nem lehet automatikusan abból kiindulni, hogy az új Biria AG nehéz helyzetben lett volna. Még ha a régi Biria AG nehéz helyzetben is lett volna, a Sachsen Zweirad GmbH-val való összefonódás eredményeképpen az új Biria AG nem lett volna automatikusan nehéz helyzetben.
(70)
Németország utalt továbbá arra, hogy az egyik magánpénzintézet azért vonult vissza a vállalkozás finanszírozásából, mert egy összefonódás miatt megváltozott a bank stratégiája. A két fennmaradó pénzintézet az említett magánbankkal egy időben fejezte be tevékenységét. Ezt azonban nem lehet a bizalomvesztés jelének tekinteni, mivel a pénzintézetek egyike két külön projekt finanszírozásához továbbra is hozzájárult.
(71)
Németország továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria AG összefonódása nem azt a célt szolgálta, hogy kikerüljék a támogatásokra vonatkozó előírásokat, illetve a vállalkozás nehéz helyzetben levő vállalkozásnak történő minősítését. Az összefonódás a vállalatcsoport új koncepciójának eredménye volt.
(72)
A névtelenségét kérő versenytárs észrevételével kapcsolatban Németország kifejtette, hogy a versenytárs és a Biria árstruktúráját bemutató adatok nem hasonlíthatók össze. A versenytárs forgalma nőtt, miközben a Biria csoport értékesítései csökkentek. A versenytárs esetében kiszámított EBITDA (kamatfizetés, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) ezzel egy időben csökkent, míg a Biria csoporté nem változott. Ebből az következik, hogy a Biria csoport nem dömpingárakon értékesít, hanem sokkal inkább arról van szó, hogy a versenytárs alkalmazott a Biria csoporthoz képest agresszívebb árakat.
(73)
A gazdasági hátrányok, amelyeket a versenytárs a Biria csoport magatartása miatt állítólagosan elszenvedett, nem bizonyíthatók tényekkel, és összefüggésükben sem mutathatók be. Emellett egy versenyalapon működő piacon megszokott, hogy egy versenytárs valamely vállalkozásnál alacsonyabb árakat alkalmaz.
(74)
A Biria csoport eszközeinek a Lone Star csoport számára történt, a versenytárs által említett értékesítésével kapcsolatban Németország részleteket közölt az értékesítés menetéről, valamint a magán- és állami kezesek kielégítéséről.
(75)
A Prophete, a Pantherwerke és a Vaterland-Werke észrevételeivel kapcsolatban Németország felhívja a figyelmet arra, hogy a kerékpárpiac három, és nem két szegmensből áll, mint ahogy azt az említett vállalatok állítják. A három szegmens a szaküzletek, a csomagküldők és az önkiszolgáló üzletek szegmense. A Biria helyzete a csomagküldés terén erős, de nem annyira az agresszív árpolitika, hanem sokkal inkább a just-in-time szállítások miatt. Az önkiszolgáló üzletek szegmensében a MIFA AG vezet, miközben a Biria részesedése 10 % alatti.
(76)
Németország visszautasítja a Vaterland-Werke állítását, miszerint a Biria agresszív árpolitikával tervezné üzleti tevékenységének bővítését, és e tekintetben utal az eljárás során már megküldött információkra. Németország ismerteti, hogy a Biria AG 2003-ban 670 000 kerékpárt gyártott, és a termelés azóta csökken.
VI. ÉRTÉKELÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALAPJÁN
(77)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem érintésének kritériuma akkor teljesül, ha a kedvezményezett vállalkozás olyan üzleti tevékenységet folytat, amely a tagállamok közötti kereskedelem tárgyát képezi.
(78)
Annak megállapítására, hogy állami támogatásról van-e szó, a Bizottság először azt állapítja meg, mi a vonatkozó vállalkozás. Majd minden egyes intézkedés esetében külön vizsgálja, hogy teljesülnek-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek. Ezt követően számolja ki a támogatástartalmat, és ellenőrzi az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét.
6.1. A kedvezményezett vállalkozás
(79)
A támogatásokat a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria vállalkozásoknak, valamint a Biria leányvállalatának, a Bike Systems-nek nyújtották. 2005. november 7-én a Biria eladta eszközeinek nagy részét egy magántőke-alap, a Lone Star csoport két vállalkozásának. A Bizottság megállapítja, hogy a megküldött információk szerint az eladást nyílt, átlátható és feltételhez nem kötött felhívás előzte meg. Németország szerint az eszközök eladási értékét egy szakértő 10,7 millió EUR-ra becsülte. A Lone Star csoport által fizetett 11,5 millió EUR tehát meghaladta a becsült árat.
(80)
A Bizottság a számára megküldött információk alapján arra a következtetésre jut, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a Lone Star csoport a támogatások miatt bármilyen formában előnyben részesült volna, és így a Lone Star csoport a Biria és a Bike Systems vállalkozásoknak nyújtott támogatások közvetlen vagy közvetett kedvezményezettje lenne.
6.2. 1. intézkedés: Az állítólag piaci feltételek mellett végrehajtott csendes betét
(81)
A csendes betétet (1. intézkedés) a gbb nyújtotta. Németország információi szerint a részesedésre a gbb saját programja keretében került sor, vagyis a részesedés nem állami eszközökből származik. Az eljárás megindításáról szóló határozatban rögzítettek szerint a Bizottság tudomásul veszi, hogy a gbb a részesedés megszerzésének időpontjában a Deutsche Ausgleichsbank 100 %-os leányvállalata volt, amely pedig 100 %-ban a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdona volt. A gbb ezért állami vállalkozásnak minősül. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a állami vállalkozások forrásai mindig állami eszközöknek minősülnek (11).
(82)
Ezért a Bizottságnak nyomós oka van annak megállapítására, hogy az intézkedés az államnak tudható be. Ezzel kapcsolatban a Bíróság a C-482/99 (Stardust) sz. ügyben a következőképpen határozott (53-56. bekezdés):
„53.
Ezzel összefüggésben nem várható el annak részletes vizsgálat alapján történő bizonyítása, hogy a hatóságok ténylegesen ösztönözték az állami vállalatot a szóban forgó támogatási intézkedés meghozatalára. Egyrészt ugyanis - figyelembe véve azt a tényt, hogy az állam és az állami vállalatok közötti kötelékek szorosak - fennáll annak valós kockázata, hogy az állami támogatásokat e vállalatok útján, kevésbé átláthatóan és a Szerződésben foglalt állami támogatási szabályok megsértésével nyújtják.
54.
Másrészt - pontosan az állam és az állami vállalat között fennálló kiváltságos kapcsolatok miatt - a kívülálló számára általában nagyon nehéz lenne valamely konkrét esetben bizonyítani, hogy az ilyen vállalat ténylegesen a hatóságok utasítására hozta meg a támogatási intézkedéseket.
55.
A fenti indokok alapján az állapítható meg, hogy az állami vállalat által meghozott valamely támogatási intézkedés államnak tulajdoníthatósága az adott eset körülményeiből, valamint az intézkedés hátterét képező összefüggésekből eredő bizonyítékok összességéből vezethető le. E tekintetben a Bíróság már figyelembe vette azt a tényt, hogy a kérdéses szervezet nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóságok követelményeinek figyelembevétele nélkül (lásd különösen a Van der Kooy és társai kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 37. pontját), vagy hogy azon alapvető jellegű tényezőkön kívül, amelyek az állami vállalkozást az államhoz kötik, a közvállalkozásoknak, akiknek közvetítésével a támogatást nyújtották, figyelembe kellett venniük a Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) által kiadott irányelveket (az Olaszország kontra Bizottság C-303/88. sz. ügyben hozott, ítélet 11. és 12. pontja, valamint az Olaszország kontra Bizottság C-305/89. sz. ügyben hozott ítélet 13. és 14. pontja).
56.
Ezenkívül adott esetben egyéb bizonyítékok is relevánsnak bizonyulhatnak annak megállapításához, hogy az állami vállalat által meghozott támogatási intézkedés az államnak tulajdonítható, így például a vállalat illeszkedése a közigazgatás szervezetrendszerébe, a tevékenységének jellege és e tevékenységnek a magán gazdasági szereplőkkel folytatott verseny szokásos feltételei mellett történő gyakorlása a piacon, a vállalat közjogi vagy a gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok szerinti jogállása, az állami hatóságok által a vállalat vezetése felett gyakorolt felügyelet erőssége, és minden más olyan bizonyíték, amely az adott esetben az állami hatóságok közreműködésére vagy a közreműködés hiányának valószínűtlenségére utal valamely intézkedés elfogadása kapcsán, tekintettel annak terjedelmére, tartalmára és a vele járó feltételekre.”.
(83)
A szóban forgó ügyben a Bizottság olyan bizonyítékokat talált, amelyek arra engednek következtetni, hogy a gbb határozata az államnak tulajdonítható.
(84)
A gbb-t a szövetségi kormány fejlesztési feladatokkal bízta meg, és például a kelet-németországi konszolidációs és növekedési alapért (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland) volt felelős, melynek feladata az volt, hogy sajáttőkét állítson keletnémet középvállalkozások rendelkezésére sajáttőke-bázisuk erősítése céljából.
(85)
Másodszor a Bizottság megállapítja, hogy a gbb története arra utal, hogy az államnak nagy része van a vállalkozás döntéseiben. A gbb közszervezetként először a hatáskörrel rendelkező minisztérium felügyelete alatt állt, és felügyelőbizottságában többségében a hatóságok képviselői ültek. Amióta a gbb részvénytársaságként működik, anyavállalata, a Deutsche Ausgleichsbank áll a hatáskörrel rendelkező minisztérium felügyelete alatt, és felügyelőbizottságában dominálnak a hatóságok képviselői.
(86)
Harmadszor a Bizottság megállapítja, hogy az anyavállalat, a Deutsche Ausgleichsbank a részesedésről hozott határozat időpontjában olyan közszervezet volt, amely a szövetségi belügyminisztérium felügyelete alatt állt és amelynek felügyelőbizottságában többségében szövetségi és tartományi minisztériumok, valamint a Bundestag képviselői ültek. A Deutsche Ausgleichsbank nem szerezhet részesedést más vállalkozásokban anélkül, hogy előzetesen megszerezné a felügyeletével megbízott minisztérium és a felügyelőbizottság jóváhagyását. Így az állam a gbb üzleti döntéseit anyavállalatán keresztül azt követően is ellenőrizte, hogy a vállalkozás közszervezetből részvénytársasággá alakult.
(87)
Negyedszer a Bizottság megállapítja, hogy Németország a fejlesztési bankokkal kapcsolatban 2002-ben megfelelő intézkedések végrehajtásába egyezett bele (12). Ezek a megfelelő intézkedések a Deutsche Ausgleichsbankra is érvényesek. A megfelelő intézkedések szerint a Deutsche Ausgleichsbank tevékenységeinek a strukturális, gazdasági és szociálpolitikai intézkedések támogatására, valamint közjogi tulajdonosának közfeladataira kell korlátozódniuk. A Bizottság ezért azt az álláspontot képviseli, hogy a Deutsche Ausgleichsbank ezáltal a közigazgatás része, és így minden tevékenységét állami intézkedésnek kell tekinteni.
(88)
Ötödször a Bizottság megállapítja, hogy úgy tűnik, a csendes betét a „kkv-finanszírozás” támogatási feladat (13) kategóriájába tartozik.
(89)
A Bizottság emiatt arra a következtetésre jut, hogy ezt az intézkedést állami intézkedésnek kell tekinteni.
(90)
Németország értelmezése szerint a gbb-nek a Bike Systems vállalatban vállalt csendes betéte (1. intézkedés) piaci feltételek mellett történt. A csendes részesedés kockázata hátrasorolt kölcsön kockázatának felel meg, és emiatt magas kockázatú kölcsönként kell kezelni. Csőd vagy felszámolás esetén a csendes részesedést csak azt követően fizetik vissza, hogy valamennyi más tartozást kiegyenlítettek. A csendes részesedéshez kapcsolódó kockázat emiatt meghaladja az olyan beruházáshoz nyújtott rendes bankkölcsön kockázatát, melyet a bank feltételei mellett biztosítanak. A szokásos biztosítékokkal ellátott, közép- és hosszú lejáratú kölcsönökre a piacon alkalmazott kamatláb átlagos mértéke az intézkedés nyújtásának időpontjában 6,33 % volt. Az ilyen betét ellentételezésének emiatt jóval e kamatláb fölött kell lennie.
(91)
A részesedés tekintetében 8,75 %-os fix, valamint nyereségtől függő, változó 3,5 %-os ellentételezésben állapodtak meg (14). A megállapított ellentételezés ezért magasabb, mint az említett referencia-kamatláb.
(92)
Figyelembe kell venni azonban azt is, hogy ez a következtetés feltételezi, hogy a Bike Systems helyre tudja állítani jövedelmezőségét; a Bike Systems azonban épp akkor került ki a csődből csődterv segítségével. A vállalat kilátásai bizonytalanok voltak, mivel csak kis mértékben került sor üzemi szerkezetátalakításra. A vállalat a 2001. évi beszámoló szerint abban az évben még mindig veszteséges volt. A sajáttőke továbbra is negatív volt, ami azonban a csendes tartalékok miatt nem vezetett csődhöz. Emiatt a vállalatot abban az időpontban nehéz helyzetben levő vállalatnak kell tekinteni.
(93)
A Bizottság a támogatói nyilatkozattal (lásd a (62) preambulumbekezdést) kapcsolatban megállapítja, hogy ez az információ nem állt rendelkezésére az első határozat meghozatalának időpontjában. A támogatói nyilatkozat szövegét csak a bírósági eljárás folyamán nyújtották be.
(94)
A 2001. március 6-i támogatói nyilatkozat szerint a Biria GmbH tudomásul veszi a csendes részesedést és kötelezi magát arra, hogy annak érvényessége alatt a Bike Systemst úgy vezetik és finanszírozzák, hogy meg tudjon felelni a csendes részesedésből fakadó kötelezettségeinek.
(95)
A Bizottság ezzel kapcsolatban a következő megállapításokat teszi:
(96)
Az anyavállalat (a támogató) tőkeerejével kapcsolatban Németország úgy nyilatkozott, hogy a Biria GmbH a 2001. évben nem mutatott fel említésre méltó üzleti forgalmat, kizárólag a vállalkozáscsoport többi részének forgalmazójaként működött (15). Pénzügyi teljesítőképességét (16) illetően a vállalkozás 1999-ben szerény, 205 000 DEM összegű adózás utáni nyereséget ért el, a 2000. évben pedig nettó 473 000 DEM veszteséget.
(97)
Az elszenvedett veszteségek miatt a vállalkozás saját tőkéje 1999-ben negatív volt. A saját tőke 2000-ben pozitívra fordult, ami azonban nem a vállalkozás teljesítményének volt köszönhető, hanem a Sachsen Zweirad leányvállalattól végrehajtott nyereségátcsoportosításnak (17). A Bizottság megállapítja, hogy a támogatói nyilatkozatot nem az azonos vállalkozáscsoport szilárd pénzügyi helyzetben lévő vállalkozása állította ki, hanem a rosszabbul teljesítő anyavállalat.
(98)
A fenti okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Biria GmbH - eltekintve attól, hogy az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján hivatalosan nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősíthető-e - abban a helyzetben lett volna, hogy a csendes részesedéssel kapcsolatos támogatói nyilatkozatból fakadó esetleges követeléseket több mint 2 millió EUR értékben teljesíteni tudta volna. Ahogy már említettük, le kell szögezni, hogy a 2000. évi könyv szerinti bevétel (a támogatói nyilatkozat kiállítását megelőzően) valóban kizárólag a leányvállalattól végrehajtott nyereségtranszfernek, és nem a vállalkozás gazdasági teljesítményének volt köszönhető, és hogy a vállalkozás saját tőkéje e nyereségtranszfer nélkül negatív lett volna (a jegyzett tőkével és más olyan tőkeformákkal együtt, mint a tartalékok vagy a mérleg szabadon felhasználható eszközei). Ezért kérdéses, hogy a Biria GmbH miként tudta volna megakadályozni a Bike Systems esetleges fizetésképtelenségét. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a kérdéses támogatói nyilatkozat semmilyen tényleges gazdasági értéket nem képvisel, ami a Bike Systems nehézségeit kompenzálni tudná, ezért nem olyan értéktartalmú biztosíték, amellyel csökkenteni lehetett volna azt az ellentételezést, amit egy piaci befektető a csendes részesedésért követelt volna.
(99)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az ellentételezés a kockázatot tekintve nem volt megfelelő, valamint, hogy a csendes részesedésre nem piaci feltételek mellett került sor. A részesedés emiatt a Bike Systems-et olyan előnyös helyzetbe juttatta, amihez a vállalkozás a piacon nem jutott volna hozzá.
(100)
A Bike Systems, a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH egyaránt kerékpárokat gyárt. Mivel e termék kereskedelme határokon átnyúló, fennáll a veszélye annak, hogy az intézkedések torzítani fogják a versenyt, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.3. 2. és 3. intézkedés: Állítólagosan engedélyezett támogatási programokból fedezett támogatások
(101)
A Sachsen Zweirad GmbH-nak működési hitel céljából nyújtott 5,6 millió EUR kezességet (2. intézkedés), és a Biria-nak működési hitel céljából nyújtott 24,875 millió EUR kezességet (3. intézkedés) Szászország kezességre vonatkozó szabályozása (18) szerint nyújtották. Az engedélyezett támogatási program szerint kezességek 5 millió DEM-et (2,6 millió EUR) meghaladó kölcsönök esetében nyújthatók új beruházások esetében, illetve meghatározott esetekben beruházások utófinanszírozására, valamint üzemi eszközök egészséges vállalkozásoknak történő beszerzésére vállalhatók. Kivételes esetekben engedélyezhető konszolidáció vagy szerkezetátalakítás finanszírozása. A nagyvállalatok szerkezetátalakításához nyújtott kezességeket azonban egyedileg kell a Bizottságnál bejelenteni.
(102)
Németország szerint a szabályozás feltételeit betartották, és a kezességek emiatt összhangban állnak a szabályozással. Németország szerint a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria a kezességek vállalásakor nem voltak nehéz helyzetben. A kezességekkel a működési hitel törlesztését fedezték, amit engedélyez a támogatási program.
(103)
A Bizottság szerint a kezességek nem voltak összeegyeztethetők azzal a támogatási programmal, amely alapján azokat állítólagosan nyújtották. Németország véleményével szemben a Bizottság - amint az később részletes ismertetésre kerül - azt az álláspontot képviseli, hogy a Sachsen Zweirad GmbH a kezesség 2003. márciusi nyújtásakor, valamint a Biria GmbH a kezesség 2003. decemberi nyújtásakor nehéz helyzetben levő vállalat volt. A nehéz helyzetben levő vállalat szerkezetátalakításához nyújtott kezességeket azonban egyedileg kell a Bizottságnál bejelenteni.
(104)
Németország szerint a Sachsen Zweirad GmbH egyikét sem mutatta azoknak a jellemzőknek, amelyek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban a nehéz helyzetben levő vállalatokat meghatározzák. A Bizottság utal arra, hogy az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 6. pontjában felsorolt tipikus jellemzők, melyek meghatározzák a nehéz helyzetben levő vállalatot, csupán támpontokat nyújtanak arra, hogy mikor tekinthető egy vállalat nehéz helyzetben levőnek, azonban nem tekintendők olyan feltételeknek, melyeknek halmozottan teljesülniük kell. A Sachsen Zweirad GmbH 2001-ben a rendes üzleti tevékenységek eredménye szerint 1 274 000 EUR veszteséget, 2002-ben pedig 733 000 EUR veszteséget könyvelt el. A veszteségeket a Biria anyavállalat vette át eredmény-átutalási megállapodás keretében. A forgalom 2002-ben 2001-hez képest csökkent.
(105)
A 2002. évi üzleti beszámoló szerint a Sachsen Zweirad GmbH likviditási problémákkal is küzdött. Az üzleti beszámoló kifejezetten említi, hogy a Sachsen Zweirad GmbH feszült likviditási helyzetben volt az árukészlet előfinanszírozásával járó magas kiadások, valamint a csoporton belüli növekedés miatt. Az üzleti beszámoló szerint a vállalat túlélését csak úgy lehetett biztosítani, ha a bankok hajlandóak voltak a meglévő hiteleket fenntartani, illetve azok összetételét megváltoztatni.
(106)
Németország szerint soha nem állt fenn a veszélye annak, hogy a magánpénzintézetek nem hosszabbítják meg hiteleiket. Mindez azonban nem változtat azon a megállapításon, hogy a vállalat likviditási helyzete feszült volt. Az üzleti beszámoló szerint a legtöbb hitel fennmaradó futamideje kevesebb mint öt év volt, ami az üzleti tevékenység finanszírozását tekintve semmiképp sem optimális, és a vállalat szempontjából növeli a kockázatokat. Emellett a rövid lejáratú hitelek magas (bár 2002-ben 2001-hez képest enyhén alacsonyabb) kamatfizetésekkel jártak, ami tovább terhelte a vállalkozás likviditását.
(107)
A Bizottság emiatt arra a következtetésre jut, hogy a Sachsen Zweirad GmbH a kezesség vállalásakor nehéz helyzetben levő vállalat volt, és a kezességet ennek megfelelően szerkezetátalakítást célzó kezességnek kell tekinteni. Mivel nagyvállalatok esetében az ilyen kezesség nyújtását a Bizottságnak egyedileg kell bejelenteni, nem teljesültek az engedélyezett támogatási program feltételei, amelyek alapján a kezességet állítólagosan nyújtották, és a kezesség így nem esik e támogatási program hatálya alá.
(108)
A Biria vállalatot 2003. október 1-jei hatállyal alapították a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH leányvállalat összefonódásával.
(109)
Németország véleménye szerint a Biria vállalatot egyértelműen meg kell különböztetni a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH vállalattól, mivel az összefonódás miatt új vállalat jött létre. Emiatt azt a kérdést, hogy ez a vállalat a kezesség vállalásakor, vagyis 2004. december 9-én nehéz helyzetben volt-e, az újonnan létrejött vállalkozás nyitómérlege alapján kell megválaszolni. A nyitómérleg alapján Németország szerint megállapítható, hogy a Biria GmbH nem tekinthető nehéz helyzetben levő vállalatnak.
(110)
A Bizottság nem ért egyet ezzel az érveléssel. Az összefonódással létrejött Biria GmbH vállalkozást nem lehet a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH vállalkozásoktól különállónak tekinteni, mivel az a két vállalkozás összefonódásával jött létre. Ha nem így lenne, gazdasági alanyok összefonódásával vagy új vállalkozások alapításával könnyű lenne megkerülni azt, hogy egy vállalatot nehéz helyzetben levő vállalkozásnak minősítsenek. 2002-ben a volt Biria AG is veszteségeket könyvelt el, és ugyanúgy, mint a Sachsen Zweirad GmbH, likviditási problémákkal küzdött. A Biria GmbH átvette a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH valamennyi adósságát és kötelezettségét. A Biria GmbH tulajdonában emellett azonos eszközök állnak, és üzleti tevékenysége megegyezik a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH tevékenységével. A Bizottság emiatt úgy véli, hogy a Biria GmbH átvette a régi Biria AG és a Sachsen Zweirad GmbH nehéz helyzetét.
(111)
Németország szerint a Sachsen Zweirad GmbH az összefonódás erőfölénnyel rendelkező fele. A Sachsen Zweirad GmbH Németország szerint nem volt nehéz helyzetben, ami miatt nem feltételezhető automatikusan, hogy az új Biria GmbH nehéz helyzetben lett volna. Németország érvelésével szemben a Bizottságnak nagyon is az az álláspontja, hogy a Sachsen Zweirad GmbH nehéz helyzetben volt. Következésképpen az új Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH nehéz helyzetét is „örökölte”.
(112)
A 2003. évi üzleti beszámoló szerint 2003-ban folytatódott a Biria csoport szerkezetátalakítása és újraszervezése. Ez a folyamat már 2002-ben elkezdődött, és kiterjedt a csoport finanszírozásának átalakítására. A Szászország által a 24,875 millió EUR értékű kölcsönért vállalt kezesség alapján a Biria csoport új koncepciót dolgozott ki tevékenységei középtávú finanszírozására. Az új finanszírozási koncepció előirányozta a kamatlábak jelentős kiigazítását, és ezáltal a magas kamatterhek mérséklését.
(113)
Ezzel egy időben átalakították a banki követelések összetételét: három bank vállalta, hogy lemond 8 567 000 EUR követeléséről - ez az összeg úgy tűnik, hogy követeléseik jóval több mint 50 %-ának felel meg - a fennmaradó követelések haladéktalan kiegyenlítése fejében. Következésképpen a kölcsön, melynek fedezete a 3. intézkedésben említett 80 %-os kezesség, a működési hitel törlesztését szolgáló 8 millió EUR kölcsönből, 7,45 millió EUR folyószámlahitelből és 9,425 millió EUR szezonális finanszírozást szolgáló kölcsönből áll.
(114)
A Biria tehát a kezesség nyújtásakor komoly likviditási problémákkal küzdött, és ez alapján nehéz helyzetben levő vállalkozás volt. Ezt a megállapítást támasztja alá az is, hogy három bank kivonult a Biria tevékenységeinek finanszírozásából, és arra is készen álltak, hogy követeléseik nagy részéről lemondjanak, amennyiben a fennmaradó követeléseket haladéktalanul kiegyenlítik. Ez azt mutatja, hogy a bankok komolyan kétségbe vonták egyrészt, hogy a Biria vissza tudja fizetni adósságait, másrészt pedig a vállalkozás jövedelmezőségét.
(115)
Németország ezzel szemben úgy érvel, hogy a bankok csupán üzleti stratégiájuk irányváltása miatt vonultak ki a finanszírozásból. A Bizottság megállapítja, hogy a bankok kintlévő követeléseik valószínűleg kb. 50 %-áról mondtak le. Ez még a bankok új üzleti stratégiájuk miatti visszalépése esetében is arra utaló jel, hogy a hitelintézetek igen valószínűtlennek tartották a kölcsön teljes visszafizetését.
(116)
A Bizottság emiatt arra a következtetésre jut, hogy a Biria a kezesség vállalásakor nehéz helyzetben levő vállalat volt, és a kezességet ennek megfelelően szerkezetátalakítást célzó kezességnek kell tekinteni. Mivel nagyvállalatok esetében az ilyen kezességek vállalását a Bizottságnál egyenként kell bejelenteni, és a Biria a kezességnyújtásról szóló határozat időpontjában nagyvállalat volt, nem teljesültek annak az engedélyezett támogatási programnak a feltételei, amely alapján a kezességet állítólagosan vállalták, és a kezesség így nem esik e támogatási program hatálya alá.
(117)
A 2. és 3. intézkedésként feltüntetett kezességeket Szászország tartomány vállalta, emiatt azok állami forrásból származnak, és azokat az államnak kell tulajdonítani.
(118)
Az állami támogatási intézkedések feltétele, hogy előnyhöz juttatják a kedvezményezettet. A Bizottság álláspontja szerint a két szóban forgó kezesség indokolatlan előnyhöz juttatta a Sachsen Zweirad GmbH-t és a Biria GmbH-t (jelenleg Biria AG).
(119)
Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (19) (a továbbiakban: kezességvállalásról szóló közlemény) 2.2. és 3.2. szakaszában rögzített okokból a hitel felvevője előnyt élvez, ha a kezességért nem a piaci árat kell fizetnie. Bizonyos esetekben a hitelfelvevő pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásként nem találna olyan pénzintézetet, amely állami garancia nélkül hajlandó lenne hitelt nyújtani neki.
(120)
Ebben az esetben úgy nyújtottak kezességet egy nehézségekkel küzdő vállalkozás kölcsönéért, hogy a kezes (az állam) nem kapott piaci alapú ellentételezést.
(121)
A kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. szakaszában a Bizottság a következő négy feltételt sorolja fel, melyek együttes teljesülése esetén kizárható, hogy kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról lenne szó:
1.
a hitelfelvevő nincs nehéz pénzügyi helyzetben;
2.
a kezességvállalás terjedelme a kezességvállalás megítélésének időpontjában mérhető;
3.
a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel 80 %-át fedezi;
4.
a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.
(122)
E feltételeknek a szóban forgó esetre való alkalmazását követően a Bizottság megállapítja, hogy a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria a kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben lévő vállalatok voltak.
(123)
A kezességért nem fizettek ellentételezést, és a kezességeket a kezesek nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott hitelhez vállalták. Már önmagában az a tény is, hogy nem fizettek piaci alapú ellentételezést a kezességért, arra utal, hogy a Sachsen Zweirad GmbH, illetve a Biria az intézkedés által piaci előnyhöz jutottak. Olyan kezességek, amelyekért nem kell piaci alapú prémiumot fizetni, nincsenek az piacon. A piaci előny még inkább bizonyított, ha olyan nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott kezességről van szó, amelyik kölcsöneit esetleg nem tudja visszafizetni.
(124)
A kezességvállalásról szóló közlemény logikája szerint így az a következtetés vonható le, hogy a kezességvállalás állami támogatásnak számít.
(125)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a kezességek előnyhöz juttatták a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH (ma: Biria AG) vállalkozást, mivel a két vállalkozás a piacon nem ugyanazokkal a feltételekhez jutott volna a kezességekhez.
(126)
A (100) preambulumbekezdésben felsorolt okok miatt a 2. és 3. intézkedés alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és befolyásolja a kereskedelmet.
6.4. A támogatás tényével kapcsolatos következtetés
(127)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a csendes betét és a két kezesség az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a két kezességet pedig nem az engedélyezett támogatási program szerint vállalták. Az 1., 2. és 3. intézkedések tehát új támogatást képeznek, és azokat ennek megfelelően kell értékelni.
6.5. A támogatástartalom kiszámítása
(128)
A kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. szakasza szerint abból kell kiindulni, hogy ha egy egyéni támogatás vagy támogatási program nem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, úgy kell tekinteni, hogy az állami támogatást tartalmaz. A támogatástartalmat így összegszerűen meg kell határozni annak ellenőrzése érdekében, hogy a támogatás valamelyik egyedi állami támogatási mentességi ok alapján összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal. A Bizottságnak ezért először a támogatástartalmat kell kiszámolnia, hogy ellenőrizhesse a támogatás összeegyeztethetőségét.
(129)
A kezességvállalásról szóló közleményben a Bizottság lefektette a támogatástartalom számításának általános alapelveit.
(130)
A Bizottság nézete szerint egy állami kezesség támogatástartalma alapvetően akár a szóban forgó kölcsön teljes összegének is megfelelhet, ha a kedvezményezett saját erőből nem lenne képes finanszírozáshoz jutni a pénzügyi piacon (lásd a kezességvállalásról szóló közlemény 2.2. szakaszát és 4.1. szakaszának a) pontját).
(131)
A támogatástartalom kiszámításának szabályait a kezességvállalásról szóló közlemény 4.1. (Általános), 4.2. (Támogatási elem az egyéni kezességvállalásokban) és 4.4. (Támogatási elem a kezességvállalási programokban) szakasza rögzíti. A következőkben ezeket a szabályokat alkalmazza a Bizottság a szóban forgó ügyre.
(132)
A kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. szakasza szerint ha nem lehetséges piaci alapú prémiumhoz viszonyítani, akkor a garantált és nem garantált kölcsönök piaci összfinanszírozási költségeit kell összehasonlítani (vagyis a nem garantált hasonló kölcsön kamatlábát kell összevetni az állami garanciával rendelkező kölcsön kamatlábával és a garancia díjával).
(133)
Sok esetben nem létezik ilyen piaci alapú kamatláb. A Bizottság ezért a referencia- és leszámítolási kamatlábak megállapításának módszereiről szóló közleményeiben kidolgozott egy módszert, amelyet a kezességvállalásról szóló közlemény 4.2. szakaszában kifejtett okokból helyettesítő értékként lehet alkalmazni a piaci alapú kamatláb helyett.
(134)
A referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény szerint a Bizottság megállapítja azokat a referencia-kamatlábakat, amelyek tükrözik a közép- és hosszú távú, szokásos biztosítékokkal ellátott kölcsönökre a piacon alkalmazott kamatlábak átlagértékeit. A referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény továbbá leszögezi, hogy e referencia-kamatláb egy olyan minimális kamatláb, amely különleges kockázatok esetén (pl. nehéz helyzetben lévő vállalkozások, a bankok által általában megkövetelt biztosítékok hiánya) növelhető. Ilyen esetekben a referencia-kamatlábra felszámolt prémium 400 bázispontot, vagy akár többet is elérhet. A referencia-kamatlábakról szóló 1997. évi közlemény nem tér ki arra, hogy ez a kockázati prémium különböző kockázatok figyelembevétele érdekében kumulálható-e. A kumuláció nem kizárt, ám a Bizottságnak indokolnia kell határozatában a különböző kockázati prémiumok kumulálására alkalmazott módszert, és ennek során a pénzügyi piacokon alkalmazott módszerek elemzésére kell támaszkodnia (20).
(135)
2004-ben a Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH tanulmányt készített (a továbbiakban: tanulmány) az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága számára. A tanulmány (21) empirikus kutatások alapján többek közt olyan kockázati prémiumokat is tartalmaz, amelyek a piacon különböző kockázati kategóriájú vállalkozások és különböző biztosítékokkal ellátott tranzakciók esetében figyelhetők meg. A tanulmányból egyértelműen kiderül, hogy különböző kockázati tényezők kombinációja (a hitelfelvevő hitelképessége, biztosítékok) az alapkamatlábra felszámított különböző prémiumokat eredményez.
(136)
A Bizottság a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló közleményében (22) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény) a tanulmány alapján tovább finomította a kölcsönök támogatástartalmának kiszámítási módjára vonatkozó megközelítését. A referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény a tanulmány által követett megközelítést tükrözi: az alap-kamatlábra a vállalkozás hitelképessége és a nyújtott biztosítékok mértéke szerint prémiumot számít fel.
(137)
A Bizottság továbbá azt az álláspontot képviseli, hogy az értékelendő intézkedések támogatástartalmának meghatározása az állami támogatás fogalmához kapcsolódik. A Bíróság ítélete szerint nincs kétség afelől, hogy a Bizottság határozathozatalának időpontjában fennálló objektív körülmények alapján kell eldönteni azt a kérdést, hogy egy adott támogatás a szerződés értelmében állami támogatásnak minősül-e (23).
(138)
A Bizottság következésképpen azt az álláspontot képviseli, hogy a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény a megfelelő jogalap a támogatástartalom meghatározásához; ennélfogva a következőkben e közlemény alapján értékeli a szóban forgó intézkedések támogatástartalmát.
(139)
A csendes betét támogatástartalma a Bizottság értelmezése szerint azon ellentételezések különbsége, amit a Bike Systems a csendes betétért a szabad piacon fizetett volna, valamint amit ténylegesen kifizetett. Mivel a Bike Systems nehéz helyzetben volt, amikor a csendes betétre sor került, és így az ezzel kapcsolatos kockázat magas volt, a támogatástartalom a csendes betét akár 100 %-át is elérheti, mivel ezt a betétet egy piacgazdasági alapon gazdálkodó befektető valószínűleg egyáltalán nem vitte volna be (24).
(140)
A Bizottság nézete szerint a csendes betét nem kölcsön, azonban magas kockázatú kölcsönhöz hasonlítható, mivel csőd esetén valamennyi más követelés mögé sorolják - beleértve a hátrasorolt kölcsönöket is.
(141)
A (92) preambulumbekezdés indoklása alapján a Bizottság nézete szerint a Bike Systems helyzete bizonytalan volt, mivel épp akkor zárt le egy csődeljárást. A vállalkozás kilátásai bizonytalanok voltak, mivel csak kismértékben került sor üzemi szerkezetátalakításra. A (92) preambulumbekezdés indoklása alapján a vállalkozást ezért nehéz helyzetben levő vállalkozásnak kell tekinteni. Ezen túlmenően a csendes betét esetében nem álltak rendelkezésre biztosítékok, ami növeli a nemteljesítés kockázatát. A Bizottság álláspontja szerint ezért a kezességvállalást a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény alapján alacsony mértékben biztosított tranzakciónak kell tekinteni. A hiányzó biztosítékokon kívül tovább növeli a nemteljesítés kockázatát, hogy a csendes betétet csőd esetében valamennyi más kölcsön mögé sorolják. A Bizottság véleménye szerint a legutóbb említett körülményt a kielégítő biztosítékok hiánya melletti további kockázatnak kell tekinteni, mivel az alacsony mértékű biztosítékok növelik annak kockázatát, hogy a hitelfelvevő fizetésképtelensége esetén a hitelező követelései nem elégíthetők ki közvetlenül a biztosítékok értékesítése útján, a követelés hátrasorolása pedig azt jelenti, hogy fizetésképtelenség esetén a hitelező csak a többi hitelezőt követően kapja meg követeléseit, és így végül valószínűleg semmit sem kap vissza.
(142)
A Bizottság véleménye szerint a Bike Systems vállalkozást „rossz” hitelminősítési kategóriába kell sorolni, mivel az intézkedés nyújtásakor nehéz helyzetben volt. A referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény rögzíti, hogy az ilyen hitelminősítési kategóriába tartozó, alacsony mértékű biztosítékokkal rendelkező vállalkozások esetében akár 1 000 bázispont prémium is szükséges lehet ahhoz, hogy a támogatás megléte kizárható legyen. A Bizottság álláspontja szerint a biztosítékok hiánya, valamint a csendes betét alacsony besorolása miatt indokolt az 1 000 bázispontos prémium.
(143)
A csendes betét támogatástartalmát tehát úgy kapjuk meg, hogy kiszámítjuk az 1 000 bázisponttal növelt referencia-kamatláb és a csendes betétért ténylegesen fizetett ellentételezés különbségét.
(144)
A támogatástartalom kiszámításakor a Bizottság véleménye szerint továbbá csak részben vehető figyelembe a 3,5 %-os változó ellentételezés, mivel az nyereségfüggő volt. A vállalat nehéz helyzetben volt, a nyereségre vonatkozó kilátások tehát nem voltak egyértelműek. A Bizottság emiatt indokoltnak tartja, hogy a változó ellentételezésnek csak a felét, vagyis 1,75 %-ot vegye figyelembe. A támogatástartalom kiszámításakor tényleges ellentételezésnek a fix 8,75 %-os kamatlábat és a változó, 3,75 %-os ellentételezés felét kell tekinteni, ami összesen 10,5 %-os ellentételezésnek felel meg. A támogatástartalom emiatt az 1 000 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb és a 10,5 %-os ellentételezés különbségével egyenlő.
(145)
A 2. és a 3. intézkedésben felsorolt kezességeknek köszönhetően a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH a pénzpiacokon megszokottakhoz képest kedvezőbb feltételek mellett jutottak kölcsönhöz. A 2. és a 3. intézkedés kezességének támogatástartalma egyenlő a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH által a kölcsönért piaci feltételek (vagyis kezesség nélkül) mellett fizetendő kamat és a kezesség mellett nyújtott kölcsön kamatának különbségével. Ez a különbség felelne meg annak a prémiumnak, amelyet egy piacgazdasági szabályoknak megfelelően cselekvő kezes ezekért a kezességekért kért volna. Mivel a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nehéz helyzetben volt a kezesség vállalásakor és a megfelelő kölcsönök nyújtásakor, a támogatástartalom a kezességek akár 100 %-át is elérheti, mivel kezesség nélkül senki sem nyújtott volna kölcsönt (25).
(146)
A Sachsen Zweirad GmbH-nak nyújtott kölcsön és az ahhoz kapcsolódó kezesség a Bizottság véleménye szerint további kockázatot jelentett a felajánlott rendkívül alacsony mértékű biztosítékok miatt. A Sachsen Zweirad GmbH részére nyújtott kölcsönhöz kapcsolódó kezesség biztosítéka csupán a csoport vállalkozásainak készfizető kezessége volt. Az ilyen készfizető kezességek gazdasági értéke nagyon alacsony. A Bizottság álláspontja szerint ezért a kezességvállalást a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény alapján alacsony mértékben biztosított tranzakciónak kell tekinteni.
(147)
A Biria GmbH-nak nyújtott kölcsön és az ahhoz kapcsolódó kezességvállalás tekintetében a rendelkezésre bocsátott biztosítékok gazdasági értéke magasabb volt, mint a Sachsen Zweirad GmbH számára nyújtott kölcsönhöz kapcsolódó kezesség mögötti biztosítékoké. Ennek ellenére ezek a biztosítékok még mindig elmaradtak az ilyen esetekben követelt szokásos biztosítékoktól. A Biria GmbH esetében vállalt kezesség biztosítéka a Bike Systems 15 millió EUR vagyonát terhelő, első helyre sorolt jelzálog volt. Ezt a jelzálogot azonban egy 2 millió EUR értékű másik kölcsön mögé sorolták. Ez az első helyre sorolt jelzálog következésképpen a kölcsön teljes összegének éppen csak 50 %-át fedte le. Arról azonban nincs információ, hogy milyen magas lenne a jelzálog rendes felszámolási értéke. A többi biztosíték - jelzálog, a követelések átruházása, a csoport vállalkozásainak tulajdonában levő áruk biztosítéki átruházása és a Biria GmbH tulajdonosának készfizetői kezessége - gazdasági értéke alacsony. A biztosítékok ellenére a Bizottság álláspontja szerint a kezességet alacsony mértékű biztosítékokkal ellátott tranzakciónak kell tekinteni a referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény értelmében.
(148)
A fentiek szerint a Biria GmbH és a Sachsen Zweirad GmbH a kezesség nyújtásának időpontjában nehéz helyzetben voltak, így a „rossz” hitelminősítési kategóriába kell sorolni őket. A referencia-kamatlábakról szóló 2008. évi közlemény értelmében ebben a hitelminősítési kategóriában - ha ki kell zárni állami támogatás meglétét -, alacsony mértékű biztosítékok esetén az alkalmazandó prémium akár az 1 000 bázispontot is elérheti. A Bizottság álláspontja szerint a Sachsen Zweirad GmbH esetében az alacsony mértékű biztosítékok miatt 800 bázispont mértékű prémium alkalmazása indokolt. A Biria GmbH csekély mértékben jobb biztosítékokat kínált. Ezért esetében 700 bázispontos prémium alkalmazása indokolt. A két vállalkozás esetében a csendes betéthez képest alacsonyabb prémium alkalmazását a betétek előbbre sorolása indokolja.
(149)
A Sachsen Zweirad GmbH-nak nyújtott kezesség (2. intézkedés) támogatástartalma a 800 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb, valamint a biztosítékok mellett nyújtott kölcsön összes finanszírozási költségének (a kölcsön kamatlába és a kezesség esetleges ellentételezésének értéke) különbsége.
(150)
A Biria GmbH-nak nyújtott kezesség (3. intézkedés) támogatástartalma ennek megfelelően a 700 bázisponttal megnövelt referencia-kamatláb, valamint a biztosítékok mellett nyújtott kölcsön összes finanszírozási költségének (a kölcsön kamatlába és a kezesség esetleges ellentételezésének értéke) különbsége.
6.6. Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti kivételek
(151)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése mentességet irányoz elő az állami támogatások (1) bekezdésben említett általános tilalmával kapcsolatban.
(152)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében említett mentességek ebben az esetben nem alkalmazhatók, mivel a támogatási intézkedések nem szociális jellegűek, és azokat nem magánszemély fogyasztónak nyújtották; azokat nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására és nem a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.
(153)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontja sem alkalmazandó. E pontok közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának támogatására, valamint a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra vonatkoznak.
(154)
Így az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint az ezekre épülő közösségi iránymutatásokban meghatározott mentességek jöhetnek még szóba.
(155)
A Bizottság először megállapítja, hogy a Bike Systems székhelye az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területen található, mely részesülhet regionális támogatásokból. Németország - a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor ismertetett kétségei ellenére - nem küldött arra vonatkozó információkat, hogy teljesülnek-e a regionális támogatások nyújtásának a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásban (26) meghatározott feltételei.
(156)
A közösségi iránymutatások további, mentességre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak. Mivel a támogatást 2001. márciusában nyújtották, az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást kell alkalmazni. A Bizottságnak nincsenek olyan információi, melyek szerint a támogatást ezen iránymutatás alapján az EUMSZ-szel összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni. A szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatást az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás megvalósítható szerkezetátalakítási terv végrehajtásához köti, melynek során el kell kerülni a verseny aránytalan torzulását, a támogatást pedig a minimálisra kell korlátozni. A Bizottság által az eljárás megindításakor ismertetett kétségek ellenére Németország nem küldött semmilyen információt, mely alapján ezek a feltételek teljesültek. A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy nem teljesülnek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
(157)
Továbbá a szóban forgó intézkedés esetében nem alkalmazható a többek között a kutatás-fejlesztésre, a környezetvédelemre, a kis- és középvállalkozásoknak, a foglalkoztatásra és képzésre vagy a kockázati tőkéhez nyújtott támogatásokra érvényes iránymutatások és rendeletek egyike sem. Mivel az intézkedés nem közös érdekű célt szolgál, a támogatás az EUMSZ-szel összeegyeztethetetlen működési támogatást jelent.
(158)
A Bizottság megállapítja, hogy a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH székhelye az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatott területen van. Ennek ellenére az e pontban említett mentesség és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett regionális rendelkezések nem alkalmazhatók, mivel a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH nehéz helyzetben voltak, és a támogatási intézkedések nem egy meghatározott térség gazdasági fejlődésének előmozdítását célozták.
(159)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás lehet alkalmazható. Mivel a támogatást 2003 márciusában és 2003 decemberében nyújtották, az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást kell alkalmazni.
(160)
A támogatás nyújtását szerkezetátalakítási terv végrehajtásához kötik, melynek időtartama lehetőleg korlátozott, és amely méltányos határidőn belül hosszú távon visszaállítja a vállalat jövedelmezőségét a jövőbeni üzemi feltételekre vonatkozó reális elképzelésekre építve. A Bizottság által az eljárás megindításakor kifejtett kétségek ellenére Németország nem küldött semmilyen információt, mely szerint a kezességeket reális, a vállalat jövedelmezőségének helyreállítását célzó szerkezetátalakítási terv keretében nyújtották volna.
(161)
Intézkedéseket kell tenni továbbá a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. A legtöbb esetben ez azt jelenti, hogy a szerkezetátalakítás lezárását követően korlátozzák a vállalkozás jelenlétét a saját piacán vagy piacain. A Bizottság nem rendelkezik információkkal az érintett piacról, valamint a Biria csoport érintett piacból való részesedéséről. Nem érkeztek információk esetleges kompenzációs intézkedésekről sem, melyek korlátoznák a vállalkozás jelenlétét a piacon. Sokkal inkább úgy tűnik, hogy a Biria csoport terjeszkedett a Checker Pig és a Bike Systems 2001. évi átvételével.
(162)
Az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint a támogatás összegének mindenképpen a szerkezetátalakításhoz szükséges minimumra kell korlátozódnia, a vállalkozás és a részvényesek rendelkezésre álló finanszírozási eszközeinek figyelembevétele mellett. A támogatás kedvezményezettjének továbbá jelentős mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási tervhez saját forrásokkal, vagy piaci feltételek melletti külső forrásokkal. Mivel a támogatást nem szerkezetátalakítási terv alapján nyújtották, a Bizottság nem rendelkezik információkkal a támogatás kedvezményezettjének hozzájárulásáról, valamint arról, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott-e.
(163)
Az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint szerkezetátalakítási támogatások csak egy alkalommal nyújthatók. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás korábban már részesült szerkezetátalakítási támogatásban, és a szerkezetátalakítás kevesebb mint tíz éve fejeződött be, a Bizottság rendszerint csak rendkívüli és előre nem látható körülmények esetén engedélyezi újabb szerkezetátalakítási támogatás nyújtását.
(164)
A Sachsen Zweirad GmbH 1996 áprilisában és 1998 márciusában állami részesedés formájában összesen 1 278 200 EUR, engedélyezett támogatási program alapján nyújtott szerkezetátalakítási támogatásban részesült. Mivel a Sachsen Zweirad GmbH szerkezetátalakításának lezárása óta kevesebb mint tíz év telt el, és a Bizottság nem tud rendkívüli és előre nem látható körülményekről, a két kezesség vállalásakor nem tartották be az egyszeri támogatás alapelvét.
(165)
A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy nem teljesülnek az 1999. évi megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás feltételei.
(166)
A Bizottság nézete szerint továbbá a 2. és 3. intézkedés esetében nem alkalmazható a többek között a kutatás-fejlesztésre, a környezetvédelemre, a kis- és középvállalkozásoknak, a foglalkoztatásra és képzésre vagy a kockázati tőke esetében nyújtott támogatásokra érvényes egyéb közösségi iránymutatások és rendeletek egyike sem. Mivel az intézkedések nem közös érdekű célt szolgálnak, a támogatások az EUMSZ-szel összeegyeztethetetlen működési támogatásokat jelentenek.
VII. KÖVETKEZTETÉS
(167)
A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy a gbb Bike Systems-ben való 1 070 732 EUR mértékű részesedése, a Sachsen Zweirad GmbH-nak nyújtott 5,6 millió EUR kölcsön 80 %-ára irányuló kezességvállalás, valamint a Biria GmbH-nak (később Biria AG) nyújtott 24 875 000 EUR kölcsön 80 %-ára irányuló kezességvállalás állami támogatást jelent, és nem teljesülnek a belső piaccal való összeegyeztethetőség feltételei.
(168)
A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottság kötelessége, hogy elrendelje e belső piaccal össze nem egyeztethető támogatásnak a kedvezményezett általi visszafizetését,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (jelenleg: MB Systems), a Sachsen Zweirad GmbH és a Biria GmbH (később Biria AG, jelenleg pedig MB Immobilien) részére nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A támogatás a következő intézkedésekre terjedt ki:
a)
1. intézkedés: 2 070 732 EUR csendes betét a Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (jelenleg MB Systems) vállalkozásban. A támogatástartalom megegyezik az 1 000 bázisponttal megnövelt referenciakamat és a csendes betét ellentételezésének (a fix ellentételezés és a változó ellentételezés 50 %-ának összege) különbségével;
b)
2. intézkedés: 4 480 000 EUR összegű kezesség nyújtása a Sachsen Zweirad GmbH (később Biria AG, jelenleg MB Immobilien) részére. A támogatástartalom megegyezik a 800 bázisponttal megnövelt referenciakamat és az összes olyan finanszírozási költség különbségével (a kölcsön kamatai és a kezesség esetleges prémiuma), amelyet a kezességgel ellátott kölcsönért fizettek;
c)
3. intézkedés: 19 900 000 EUR összegű kezesség nyújtása a Biria GmbH (később Biria AG, jelenleg MB Immobilien) részére. A támogatástartalom megegyezik a 700 bázisponttal megnövelt referenciakamat és az összes olyan finanszírozási költség különbségével (a kölcsön kamatai és a kezesség esetleges prémiuma), amelyet a kezességgel ellátott kölcsönért fizettek.
2. cikk
(1) Németország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikkben említett támogatást.
(2) Amennyiben a nemzeti eljárás lehetővé teszi a határozat azonnali, tényleges végrehajtását, a visszatérítés haladéktalanul a nemzeti eljárás szerint történik.
(3) A visszafizettetendő támogatási összeg tartalmazza a támogatás rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig esedékes kamatokat.
(4) A kamatokat a módosított 794/2004/EK bizottsági rendelet (27) 5. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
(5) Németország a jelen határozatról szóló értesítéssel megszünteti az 1. cikkben említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.
3. cikk
(1) Az 1. cikkben említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.
(2) Németország biztosítja, hogy ez a határozat az értesítés napjától számított négy hónapon belül végrehajtásra kerüljön.
4. cikk
(1) Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Németország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Németország az 1. cikkben említett támogatás teljes visszafizettetéséig folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések alakulásáról. A Bizottság kérésére Németország azonnal benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezenkívül Németország részletes adatokkal szolgál a kedvezményezett által már visszafizetett támogatási összegekre és kamatokra vonatkozóan is.
5. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2010. december 14-én.