KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 805/2011
af 10. august 2011
om fastlæggelse af nærmere regler for flyveledercertifikater og visse certifikater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (1), særlig artikel 8c, stk. 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Sigtet med forordning (EF) nr. 216/2008 er at oprette og fastholde et højt, ensartet niveau for civil luftfartssikkerhed i Unionen. Ved forordningen fastsættes midler til at opfylde dette og andre mål på området civil luftfartssikkerhed.
(2)
Gennemførelsen af forordning (EF) nr. 216/2008 samt lovgivningen (2) om det fælles europæiske luftrum II kræver, at der fastsættes gennemførelsesbestemmelser, især for udstedelse af flyveledercertifikater med henblik på at opretholde et højt ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Europa, sikre de højeste standarder for ansvarsbevidsthed og kompetence, forbedre flyvelederes disponibilitet og fremme den gensidige anerkendelse af certifikater, samtidig med at bestræbelserne på at opfylde målet om en generel forbedring af flyvesikkerheden og personalets kvalifikationer videreføres.
(3)
Flyveledere samt personer og organisationer, der er involveret i træning, testning, kontrol eller helbredsundersøgelse af flyveledere, skal opfylde de relevante væsentlige krav i bilag Vb til forordning (EF) nr. 216/2008. Ifølge denne forordning bør flyveledere samt personer og organisationer, der er involveret i disses træning, certificeres eller tildeles licenser, når det er godtgjort, at de overholder de væsentlige krav.
(4)
Det certifikat, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/23/EF af 5. april 2006 om et EF-flyveledercertifikat (3), har været et nyttigt redskab til at få anerkendt flyvelederes særlige rolle med hensyn til en sikker afvikling af flyvekontrollen. Fastsættelsen af EU-kompetencestandarder har reduceret opsplitningen på dette område og effektiviseret tilrettelæggelsen af arbejdet i forbindelse med det tiltagende regionale samarbejde mellem luftfartstjenesteudøverne. Derfor er vedligeholdelse og forbedring af den fælles certificeringsordning for flyveledere i Unionen et vigtigt led i det europæiske flyvekontrolsystem.
(5)
Direktiv 2006/23/EF blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1108/2009 (4). Men bestemmelserne i direktiv 2006/23/EF gælder fortsat frem til anvendelsesdatoen for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 8c, stk. 10, i forordning (EF) nr. 216/2008. Disse foranstaltninger fastsættes i nærværende forordning.
(6)
Denne forordnings bestemmelser bør afspejle det aktuelle tekniske niveau, herunder bedste praksis og de videnskabelige og tekniske fremskridt inden for træning af flyveledere. De er udarbejdet på grundlag af direktiv 2006/23/EF og giver medlemsstaterne mulighed for en fælles gennemførelse af de standarder og den anbefalede praksis, der blev fastsat i konventionen om international civil luftfart, som blev undertegnet i Chicago den 7. december 1944, og de sikkerhedskrav, som blev vedtaget af Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), som blev oprettet i henhold til den internationale konvention af 13. december 1960.
(7)
For at sikre, at de fælles krav til udstedelse af flyveledercertifikater og helbredsgodkendelser anvendes på en ensartet måde, bør medlemsstaternes kompetente myndigheder og i givet fald Det Europæiske Luftfartsikkerhedsagentur (»agenturet«) følge fælles procedurer, når de vurderer, om disse krav overholdes; agenturet bør udarbejde certificeringsspecifikationer, acceptable midler til påvisning af overholdelse og vejledende materiale for at fremme den fornødne forskriftsmæssige ensartethed.
(8)
Som følge af de særlige forhold, der kendetegner Unionens lufttrafik, er der behov for at indføre og på effektiv vis anvende fælles kompetencestandarder for flyveledere, der er ansat af luftfartstjenesteudøvere, som leverer lufttrafikstyring (ATM) og luftfartstjenester (ANS) til offentligheden.
(9)
Medlemsstaterne bør imidlertid så vidt muligt sikre, at tjenester, der leveres til eller stilles til rådighed for offentligheden af militært personale, frembyder et sikkerhedsniveau, som er mindst lige så højt som det, der kræves af de væsentlige krav i bilag Vb til grundforordningen. Derfor kan medlemsstaterne vælge at anvende denne forordnings principper på deres militære personale, der leverer tjenester til offentligheden, som er omtalt i forordningens artikel 1, stk. 2, litra c).
(10)
De myndigheder, der fører tilsyn med kravenes overholdelse, bør være tilstrækkeligt uafhængige af luftfartstjenesteudøvere og uddannelsesudbydere. Myndighederne skal også til stadighed kunne udføre deres opgaver effektivt. Den kompetente myndighed, som er udpeget i forbindelse med denne forordning, kan være det samme organ eller de samme organer, som er udpeget eller oprettet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (5) som ændret ved forordning (EF) nr. 1070/2009. Agenturet bør fungere som kompetent myndighed i forbindelse med denne forordning og udstede og forny certifikaterne til flyveledertræningsorganisationer, der befinder sig uden for medlemsstaternes territorium, og, hvor det er relevant, deres personale.
(11)
Udøvelse af luftfartstjeneste kræver højt kvalificeret personale, hvis kompetence skal kunne dokumenteres på flere måder. I forbindelse med flyvekontrol kan dette bedst gøres ved at have en fælles certificeringsordning for flyveledere i Unionen, der må betragtes som en slags eksamensbevis for den enkelte flyveleder. Den kategori, der er anført på et certifikat, bør angive, hvilken type lufttrafiktjeneste en flyveleder er beføjet til at udøve. Samtidig afspejler påtegningerne på certifikatet både flyvelederens særlige kompetencer og tilladelsen fra de kompetente myndigheder til at udøve tjeneste for en særlig sektor eller gruppe af sektorer. Derfor bør myndighederne kunne vurdere flyveledernes kompetence, når de udsteder certifikater eller forlænger påtegningernes gyldighed. De kompetente myndigheder bør også kunne suspendere et certifikat, kategorier eller påtegninger, hvis der er tvivl om kompetencerne.
(12)
I anerkendelse af behovet for yderligere at styrke sikkerhedskulturen, navnlig ved at integrere pålidelig indberetning af hændelser og en åben indberetningskultur (»just culture«) for at lære af hændelser, bør denne forordning ikke indebære, at en hændelse automatisk fører til, at certifikatet, kategorien eller påtegningen suspenderes. Inddragelse af et certifikat bør betragtes som den sidste udvej i ekstreme tilfælde.
(13)
For at styrke den gensidige tillid til medlemsstaternes certificeringssystemer for flyveledere er det nødvendigt at fastsætte fælles regler om opnåelse og bevarelse af et certifikat. Derfor bør der indføres ensartede krav til uddannelse, kvalifikationer, kompetence og adgang til flyveledererhvervet for at skabe den højeste grad af sikkerhed. Dette bør føre til etablering af en sikker flyvekontroltjeneste af høj kvalitet og bidrage til anerkendelse af certifikater i hele Unionen, hvorved den frie bevægelighed og disponibiliteten af flyveledere forbedres.
(14)
Denne forordning bør ikke føre til omgåelse af de gældende nationale bestemmelser vedrørende rettigheder og forpligtelser i forbindelse med et eventuelt arbejdsforhold mellem en arbejdsgiver og en ansøger til en stilling som flyveleder.
(15)
For at kompetencerne kan blive sammenlignelige i hele Unionen, bør de struktureres på en klar og almindeligt accepteret måde. Dette vil medvirke til at garantere sikkerheden ikke blot i det luftrum, som er under en luftfartstjenesteudøvers kontrol, men især i grænseområdet mellem forskellige tjenesteudøvere.
(16)
I forbindelse med mange hændelser og ulykker spiller kommunikation en væsentlig rolle. Derfor fastsættes detaljerede krav til flyvelederes sprogkundskaber ved denne forordning. Disse krav tager udgangspunkt i de krav, som Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) har vedtaget, og skaber et grundlag for at håndhæve disse internationalt accepterede standarder. Det er nødvendigt at overholde principperne om ikke-forskelsbehandling, gennemskuelighed og proportionalitet i forbindelse med sprogkravene for at fremme den frie bevægelighed, samtidig med at sikkerheden garanteres.
(17)
Grunduddannelsens mål er beskrevet i Eurocontrol-specifikationerne for fælles kernemoduler og grunduddannelse for flyveledere, som er udarbejdet på begæring af medlemmerne af Eurocontrol og betragtes som hensigtsmæssige standarder. Manglen på almindeligt accepterede standarder for uddannelse ved en enhed må opvejes af en række foranstaltninger, herunder godkendelse af eksaminatorer og bedømmere, med henblik på at garantere et højt kompetenceniveau. Dette er så meget desto vigtigere, som uddannelsen ved en enhed er meget bekostelig og afgørende med hensyn til sikkerhed. ICAO har også udarbejdet standarder på andre områder, hvor der ikke findes fælles europæiske uddannelseskrav. Medlemsstaterne kan anvende disse ICAO-standarder, hvis der ikke findes europæiske uddannelseskrav.
(18)
Der er på begæring af Eurocontrols medlemsstater udarbejdet helbredskrav, der betragtes som hensigtsmæssige standarder med henblik på at sikre, at denne forordning overholdes. Helbredsgodkendelser bør navnlig udstedes i overensstemmelse med kravene i Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers, som fastsat af Eurocontrol.
(19)
Certificering af træningsorganisationer bør betragtes som en af de væsentlige sikkerhedsfaktorer, som bidrager til flyvelederuddannelsens kvalitet. Det er derfor nødvendigt at fastsætte krav til træningsorganisationer. Uddannelse bør betragtes som en tjenesteydelse på linje med luftfartstjenester, som også certificeres. Denne forordning bør skabe grundlag for at certificere en uddannelse efter uddannelsestype, pakke af uddannelsestjenester eller pakke af uddannelses- og luftfartstjenester, uden at uddannelsens særlige kendetegn tilsidesættes.
(20)
Denne forordning bekræfter Den Europæiske Unions Domstols faste retspraksis for så vidt angår gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og arbejdskraftens frie bevægelighed. Proportionalitetsprincippet, en behørig begrundelse for at pålægge udligningsforanstaltninger og passende bestemmelser om klageadgang er grundprincipper, der bør gælde for lufttrafikstyringssektoren på en mere synlig måde. Medlemsstaterne bør have ret til at nægte at anerkende certifikater, der ikke er udstedt i henhold til denne forordning. Da formålet med denne forordning er at lette den gensidige anerkendelse af certifikater, regulerer den ikke betingelserne for adgang til beskæftigelse.
(21)
Flyveledere bør på grund af tekniske innovationer inden for deres erhverv regelmæssigt have ajourført deres kompetencer. De nødvendige tilpasninger i denne forordning til den tekniske og videnskabelige udvikling bør følge den relevante procedure med kontrol, jf. artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF (6).
(22)
Denne forordning kan få indflydelse på flyveledernes daglige arbejdsgang. Arbejdsmarkedets parter bør på passende måde informeres og høres om alle foranstaltninger, der har vigtige sociale og arbejdsmarkedsmæssige følger.
Der er derfor foretaget en høring af arbejdsmarkedets parter via agenturets hasteprocedure. Sektordialogudvalget, der er nedsat i henhold til Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (7), bør høres på passende vis om yderligere gennemførelsesforanstaltninger, som Kommissionen træffer.
(23)
De generelle betingelser for at opnå certifikat med hensyn til alders-, helbreds- og uddannelseskrav samt grunduddannelse bør ikke berøre indehavere af eksisterende certifikater. Certifikater og helbredsgodkendelser, der er udstedt af medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2006/23/EF, bør også betragtes som værende udstedt i overensstemmelse med denne forordning for at sikre bevarelsen af de eksisterende privilegier, certifikaterne giver, og en jævn overgang for alle certifikatindehavere og for de kompetente myndigheder.
(24)
Der bør fastlægges undtagelsesbestemmelser for at give mulighed for fortsat at anvende forskellig national praksis på områder, hvor der endnu ikke var fastsat fælles regler under den hasteprocedure, der blev anvendt til disse gennemførelsesforanstaltninger i første fase.
(25)
Agenturet skal foretage en vurdering af det europæiske flyveledercertificeringssystem og yderligere forbedringer, der er nødvendige for at sikre en helhedstilgang til sikkerheden i luftfartssektoren, samt for at sikre fuld overensstemmelse med de væsentlige krav i bilag Vb til forordning (EF) nr. 216/2008, med henblik på at afgive en udtalelse til Kommissionen med eventuelle ændringer til denne forordning.
(26)
Denne udtalelse bør også omhandle de områder, hvor det i første fase under hasteproceduren ikke var muligt at fastlægge fælles regler i stedet for de forskellige nationale regler, og hvor det derfor foreslås, at medlemsstaternes nationale lovgivning, hvor det er relevant, fortsat skal finde anvendelse i en overgangsfase.
(27)
Foranstaltningerne i denne forordning bygger på den udtalelse, som agenturet har afgivet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra b), og artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 216/2008.
(28)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 216/2008 nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Formål
Formålet med denne forordning er at højne sikkerhedsstandarderne og forbedre EU-flyvekontrolsystemets funktionsdygtighed gennem udstedelse af flyveledercertifikater baseret på fælles certificeringskrav.
Artikel 2
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes gennemførelsesbestemmelser for udstedelse, suspension og inddragelse af flyveleder- og flyvelederelevcertifikater, af de dertil knyttede kategorier, påtegninger, helbredsgodkendelser og af træningsorganisationers certifikater samt betingelserne for gyldighed, fornyelse, forlængelse og anvendelse.
2. Denne forordning finder anvendelse på:
a)
flyvelederelever,
b)
flyveledere, der varetager deres funktioner inden for anvendelsesområdet af forordning (EF) nr. 216/2008, og
c)
personer og organisationer, der beskæftiger sig med certificering, træning, testning, kontrol og helbredsundersøgelse af ansøgere i overensstemmelse med denne forordning.
3. I henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 216/2008 skal medlemsstaterne, så vidt det er praktisk gennemførligt, sikre, at tjenester, der leveres til eller stilles til rådighed for offentligheden af militært personale, og som er nævnt i den forordnings artikel 1, stk. 2, litra c), frembyder et sikkerhedsniveau, som mindst svarer til det niveau, der kræves af de væsentlige krav i forordningens bilag Vb.
4. For at opnå et harmoniseret sikkerhedsniveau i det europæiske luftrum kan medlemsstaterne vælge at anvende denne forordnings principper på deres militære personale, der leverer tjenester til offentligheden, og som er omtalt i denne forordnings artikel 1, stk. 2, litra c).
5. Flyvekontroltjeneste, som er omfattet af forordning (EF) nr. 216/2008, må kun udøves af flyveledere med certifikat i henhold til denne forordning.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1. »flyvekontroltjeneste«: en tjeneste, der har til opgave at forebygge sammenstød mellem luftfartøjer og på manøvreområdet forebygge sammenstød mellem luftfartøjer og hindringer samt fremme og opretholde en velordnet regulering af lufttrafikken
2. »luftfartstjenesteudøver«: enhver offentlig eller privat enhed, der udøver luftfartstjenester for den almene lufttrafik
3. »almen lufttrafik«: al flyvning, der foretages med civile luftfartøjer, samt al flyvning, der foretages med statsluftfartøjer (herunder militærets, toldvæsenets og politiets luftfartøjer), hvis denne flyvning foretages i overensstemmelse med ICAO's procedurer
4. »certifikat«: et dokument, der uanset sin betegnelse er udstedt og påtegnet i henhold til denne forordning, og som berettiger den retmæssige indehaver til at udøve flyvekontroltjenester i overensstemmelse med de kategorier og påtegninger, som er anført på det
5. »kategori«: tilladelse, der er anført på eller tilknyttet et certifikat og udgør en del heraf, og som angiver specifikke betingelser, privilegier eller begrænsninger i forbindelse med certifikatet
6. »kategoripåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver de særlige betingelser, privilegier eller begrænsninger, som gælder for den pågældende kategori
7. »enhedspåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver ICAO-flyvepladsbetegnelsen og de sektorer og/eller positioner, hvor certifikatets indehaver har beføjelse til at arbejde
8. »sprogpåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver indehaverens sprogfærdigheder
9. »instruktørpåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver, at indehaveren har beføjelse til at fungere som instruktør i forbindelse med uddannelse på arbejdsstedet
10. »ICAO-flyvepladsbetegnelse«: den kode på 4 bogstaver, der er sammensat i henhold til ICAO's regler i håndbog DOC 7910, og som er tildelt en fast luftfartsstation
11. »sektor«: del af et kontrolområde og/eller en flyveinformationsregion/øvre region
12. »uddannelse«: alle de teorikurser og praktiske øvelser, herunder øvelser i simulator, og den uddannelse på arbejdsstedet, der kræves for at erhverve og bevare kompetence til at udøve sikker flyvekontroltjeneste af høj kvalitet; den består af:
13. »træningsorganisation«: en organisation, som den kompetente myndighed har certificeret til at levere en eller flere uddannelsestyper
14. »kompetenceplan for en enhed«: en godkendt plan, der angiver, efter hvilken metode enheden vedligeholder sine certifikatindehaveres kompetence
15. »uddannelsesplan for en enhed«: en godkendt plan, der indeholder en detaljeret beskrivelse af de processer og den tidsplan, der er påkrævet for, at procedurerne for enheden kan anvendes på lokalområdet under opsyn af en instruktør for uddannelse på arbejdsstedet.
Artikel 4
Kompetent myndighed
I denne forordning er den kompetente myndighed den myndighed, som er udpeget eller oprettet af hver enkelt medlemsstat til at fungere som den nationale tilsynsmyndighed og varetage de opgaver, som påhviler denne myndighed i henhold til denne forordning, med undtagelse af den certificering af træningsorganisationer, der er omhandlet i artikel 27, hvor den kompetente myndighed er:
a)
den myndighed, som er udpeget eller oprettet af den medlemsstat, hvor ansøgeren har sit hovedaktivitetssted eller eventuelt sit hjemsted, medmindre andet er fastsat i bilaterale eller multilaterale aftaler mellem medlemsstater eller kompetente myndigheder
b)
agenturet, hvis ansøgeren har sit hovedaktivitetssted eller eventuelt sit hjemsted uden for medlemsstaternes territorium.
KAPITEL II
CERTIFIKATER, KATEGORIER OG PÅTEGNINGER
Artikel 5
Ansøgning om og udstedelse af certifikater, kategorier og påtegninger
1. En ansøgning om udstedelse, forlængelse eller fornyelse af certifikater og de dertil knyttede kategorier og/eller påtegninger indsendes til den kompetente myndighed i overensstemmelse med den procedure, som denne myndighed har foreskrevet.
2. Ansøgningen ledsages af dokumentation for, at ansøgeren er kompetent til at fungere som flyveleder eller flyvelederelev i overensstemmelse med kravene i denne forordning. Den pågældende dokumentation skal vedrøre ansøgerens viden, erfaring, færdigheder og sprogkundskaber.
3. Certifikatet skal indeholde alle relevante oplysninger om de privilegier, dokumentet giver, og opfylde specifikationerne i bilag I.
4. Certifikatet underskrives af den person, det er udstedt til, og tilhører denne person.
Artikel 6
Suspension og inddragelse af certifikater, kategorier og påtegninger
I medfør af artikel 22, stk. 2, kan:
a)
et certifikat, en kategori eller en påtegning suspenderes, hvis der hersker tvivl om flyvelederens kompetence, eller på grund af tjenesteforseelse
b)
et certifikat inddrages på grund af grov uagtsomhed eller misbrug.
Artikel 7
Udøvelse af certifikaternes privilegier
Udøvelse af de privilegier, certifikaterne giver, afhænger af gyldigheden af kategorierne, påtegningerne og helbredsgodkendelsen.
Artikel 8
Flyvelederelevcertifikat
1. Indehavere af flyvelederelevcertifikater skal være bemyndiget til at udøve flyvekontroltjeneste under tilsyn af en instruktør for uddannelse på arbejdsstedet i overensstemmelse med kategorien/kategorierne eller kategoripåtegningen/kategoripåtegningerne i certifikatet.
2. Flyvelederelevcertifikater udstedes til ansøgere, som:
a)
er fyldt 18 år
b)
har mindst et eksamensbevis, der giver adgang til universitetet eller tilsvarende eller enhver anden uddannelse på sekundærtrinnet, der sætter dem i stand til at gennemføre en flyvelederuddannelse
c)
har bestået en godkendt grunduddannelse, der er relevant for kategorien og den eventuelle kategoripåtegning, jf. del A i bilag II
d)
har en gyldig helbredsgodkendelse
e)
har dokumenteret de fornødne sprogfærdigheder, jf. kravene i artikel 13.
3. Flyvelederelevcertifikatet skal indeholde sprogpåtegningen/sprogpåtegningerne og mindst én kategori og eventuelt én kategoripåtegning.
Artikel 9
Flyveledercertifikat
1. Indehavere af flyveledercertifikater skal være bemyndiget til at udøve flyvekontroltjeneste i overensstemmelse med kategorierne og påtegningerne i deres certifikat.
2. Privilegierne i et flyveledercertifikat omfatter privilegierne i et flyvelederelevcertifikat som defineret i artikel 8, stk. 1.
3. Flyveledercertifikater udstedes til ansøgere, som:
a)
er fyldt 21 år. Medlemsstaterne kan dog i behørigt begrundede tilfælde fastsætte en lavere aldersgrænse
b)
har et flyveledercertifikat
c)
har gennemført en godkendt uddannelsesplan ved en enhed og har bestået de relevante eksamener eller bedømmelser, jf. kravene i del B i bilag II
d)
har en gyldig helbredsgodkendelse
e)
har dokumenteret de fornødne sprogfærdigheder, jf. kravene i artikel 13.
4. Flyveledercertifikatet valideres ved tilføjelse af en eller flere kategorier og de relevante kategori-, enheds- og sprogpåtegninger, for hvilke uddannelsen er gennemført med tilfredsstillende resultat.
Artikel 10
Flyvekontrolkategorier
1. Certifikater skal indeholde en eller flere af følgende kategorier til angivelse af, hvilken type tjeneste certifikatindehaveren er bemyndiget til at udøve:
a)
kategorien flyvepladskontrol, visuel (Aerodrome Control Visual - ADV) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafikken på en flyveplads, der ikke har publiceret instrumentindflyvnings- eller udflyvningsprocedurer
b)
kategorien flyvepladskontrol, instrument (Aerodrome Control Instrument - ADI) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafikken på en flyveplads, der har publiceret instrumentindflyvnings- og/eller udflyvningsprocedurer, og dertil skal være knyttet mindst en af de kategoripåtegninger, der er beskrevet i artikel 11, stk. 1
c)
kategorien indflyvningskontrol, procedure (Approach Control Procedural - APP) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for ankommende, afgående og gennemflyvende luftfartøjer uden anvendelse af overvågningsudstyr.
d)
kategorien indflyvningskontrol, overvågning (Approach Control Surveillance - APS) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for ankommende, afgående eller gennemflyvende luftfartøjer ved hjælp af overvågningsudstyr, og dertil skal være knyttet mindst en af de kategoripåtegninger, der er beskrevet i artikel 11, stk. 2
e)
kategorien områdekontrol, procedure (Area Control Procedural - ACP) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for luftfartøjer uden anvendelse af overvågningsudstyr
f)
kategorien områdekontrol, overvågning (Area Control Surveillance - ACS) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for luftfartøjer med anvendelse af overvågningsudstyr, og at der dertil skal være knyttet mindst en af de kategoripåtegninger, der er beskrevet i artikel 11, stk. 3.
2. En indehaver af en kategori, der ikke har udøvet privilegierne i forbindelse med denne kategori i en periode på fire på hinanden følgende år, må kun begynde uddannelse ved en enhed vedrørende denne kategori efter passende bedømmelse af, om vedkommende stadig opfylder betingelserne vedrørende denne kategori, og efter at have opfyldt eventuelle uddannelseskrav, som denne bedømmelse giver anledning til.
Artikel 11
Kategoripåtegninger
1. Kategorien flyvepladskontrol, instrument (Aerodrome Control Instrument - ADI) skal indeholde mindst en af følgende påtegninger:
a)
påtegningen tårnkontrol (Tower Control - TWR), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve kontroltjeneste, hvor flyvepladskontrollen udøves fra én position
b)
påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik på manøvreområde (Ground Movement Control - GMC), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve tårnkontroltjeneste for flyvepladstrafik på manøvreområdet
c)
påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik på manøvreområde, overvågning (Ground Movement Surveillance - GMS), der tildeles i tilknytning til påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik på manøvreområde eller påtegningen tårnkontrol, og som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve tårnkontroltjeneste for flyvepladstrafik på manøvreområdet ved hjælp af systemer til overvågning af flyvepladstrafikken på manøvreområdet
d)
påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik i luften (Air Control - AIR), som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve tårnkontroltjeneste for flyvepladstrafik i luften
e)
påtegningen flyvepladsradarkontrol (Aerodrome Radar Control - RAD), der tildeles i tilknytning til påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik i luften eller påtegningen tårnkontrol, og som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvepladskontrol ved hjælp af overvågningsradarudstyr.
2. Kategorien indflyvningskontrol, overvågning (Approach Control Surveillance - APS) skal indeholde mindst en af følgende påtegninger:
a)
påtegningen radarkontrol (Radar Control - RAD), som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve indflyvningskontroltjeneste under anvendelse af primært og/eller sekundært radarudstyr
b)
påtegningen præcisionsradarindflyvning (Precision Approach Radar - PAR), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen, og som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udføre jordkontrollerede præcisionsindflyvninger under anvendelse af præcisionsindflyvningsradarudstyr for luftfartøjer ved slutindflyvningen til landingsbanen
c)
påtegningen overvågningsradarindflyvning (Surveillance Radar Approach - SRA), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen, og som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udføre jordkontrollerede indflyvninger, som ikke er præcisionsindflyvninger, under anvendelse af overvågningsudstyr for luftfartøjer ved slutindflyvningen til landingsbanen
d)
påtegningen automatisk positionsovervågning (Automatic Dependent Surveillance - ADS), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve indflyvningskontroltjeneste under anvendelse af automatisk positionsovervågning
e)
påtegningen terminalkontrol (Terminal Control - TCL), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen eller påtegningen automatisk positionsovervågning, som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste under anvendelse af alle former for overvågningsudstyr til luftfartøjer, der opererer i et bestemt terminalområde og/eller tilgrænsende sektorer.
3. Kategorien områdekontrol, overvågning (Area Control Surveillance - ACS) skal indeholde mindst en af følgende påtegninger:
a)
påtegningen radarkontrol (Radar Control - RAD), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve områdekontroltjeneste under anvendelse af overvågningsradarudstyr
b)
påtegningen automatisk positionsovervågning (Automatic Dependent Surveillance - ADS), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve områdekontroltjeneste under anvendelse af automatisk positionsovervågning
c)
påtegningen terminalkontrol (Terminal Control - TCL), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen eller påtegningen automatisk positionsovervågning, som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste under anvendelse af alle former for overvågningsudstyr til luftfartøjer, der opererer i et bestemt terminalområde og/eller tilgrænsende sektorer
d)
påtegningen havområdekontrol (Oceanic Control - OCN), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste til luftfartøjer, der opererer over et havområde.
4. En indehaver af en kategoripåtegning, der ikke har udøvet privilegierne i forbindelse med denne kategoripåtegning i en periode på fire på hinanden følgende år, må kun begynde uddannelse ved en enhed vedrørende denne kategoripåtegning efter passende bedømmelse af, om vedkommende stadig opfylder betingelserne vedrørende denne kategori, og efter at have opfyldt eventuelle uddannelseskrav, som denne bedømmelse giver anledning til.
Artikel 12
Enhedspåtegninger
1. Enhedspåtegning angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til under en lufttrafiktjenesteenheds ansvar at udøve flyvekontroltjeneste for en specifik sektor, gruppe af sektorer eller positioner.
2. Enhedspåtegninger er gyldige i en første periode på 12 måneder.
3. En sådan enhedspåtegnings gyldighed forlænges i en efterfølgende periode på 12 måneder ud over den i stk. 2 fastsatte periode, hvis luftfartstjenesteudøveren dokumenterer over for den kompetente myndighed:
a)
at ansøgeren i de foregående 12 måneder har udøvet certifikatets privilegier i det minimum af timer, som er fastsat i den godkendte kompetenceplan for en enhed
b)
at ansøgerens kompetence er blevet bedømt i henhold til del C i bilag II, og
c)
at ansøgeren har en gyldig helbredsgodkendelse.
Med henblik på anvendelsen af første afsnit, litra a), skal luftfartstjenesteudøvernes operative enheder registrere de timer, som hver certifikatindehaver ved enheden rent faktisk har arbejdet i sektorerne, gruppen af sektorer eller i de pågældende positioner, og stiller på begæring disse data til rådighed for de kompetente myndigheder og til certifikatindehaveren.
4. Det minimum af arbejdstimer uden at medregne instruktøropgaver, der kræves for at vedligeholde en enhedspåtegnings gyldighed, kan nedsættes for instruktører for uddannelse på arbejdsstedet i forhold til den tid, de bruger på at oplære på de positioner, som forlængelsen gælder for, som fastsat i den godkendte kompetenceplan for en enhed.
5. Hvis en enhedspåtegnings gyldighed udløber, skal der gennemføres en uddannelsesplan for en enhed med positivt resultat for at vedligeholde påtegningens gyldighed.
Artikel 13
Sprogpåtegning
1. Flyveledere og flyvelederelever må ikke udøve privilegierne i deres certifikater, medmindre de har en engelsk sprogpåtegning.
2. Medlemsstaterne kan kræve færdigheder i lokale sprog, hvis det anses for nødvendigt af sikkerhedshensyn.
Sådanne krav skal være ikke-diskriminerende, forholdsmæssige og gennemskuelige og skal meddeles agenturet straks.
3. I forbindelse med stk. 1 og 2 skal en person, som ansøger om sprogpåtegning, påvise at have sprogfærdigheder som minimum på operativt niveau (niveau 4), både med hensyn til anvendelsen af fraseologi og almindeligt sprog.
For at gøre dette skal ansøgeren kunne følgende:
a)
kommunikere effektivt udelukkende verbalt (telefon/radiotelefon) og ansigt til ansigt
b)
udtrykke sig præcist og klart om almindelige, konkrete og faglige spørgsmål
c)
anvende relevante kommunikationsstrategier til at udveksle meddelelser og afklare misforståelser i en almindelig eller arbejdsrelateret situation
d)
relativt let klare sproglige udfordringer, der skyldes en komplikation eller uventet begivenhed i forbindelse med en rutinearbejdssituation eller en kommunikationsopgave, som de ellers er fortrolige med, og
e)
anvende en dialekt eller accent, der er forståelig i luftfartsmiljøet.
4. Sprogfærdighedsniveauet skal bedømmes i overensstemmelse med den bedømmelsesskala, der er anført i bilag III.
5. Uanset stk. 3 kan luftfartstjenesteudøveren i medfør af stk. 1 og 2 kræve udvidet niveau (niveau 5) på bedømmelsesskalaen vedrørende sprogfærdigheder, jf. bilag III, hvis de operative omstændigheder i forbindelse med den specifikke kategori eller påtegning af bydende sikkerhedshensyn tilsiger et højere niveau. Et sådant krav skal være ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt, gennemskueligt og objektivt begrundet af den luftfartstjenesteudøver, der ønsker anvende et højere færdighedsniveau, og skal godkendes af den kompetente myndighed.
6. Ansøgerens sprogfærdigheder bedømmes formelt med regelmæssige mellemrum.
Med undtagelse af ansøgere, der har dokumenteret sprogfærdigheder på ekspertniveau (niveau 6) i overensstemmelse med bilag III, er sprogpåtegningen gyldig i følgende perioder, som kan forlænges:
a)
tre år, hvis det påviste niveau er operativt niveau (niveau fire) i overensstemmelse med bilag III, eller
b)
seks år, hvis det påviste niveau er udvidet niveau (niveau fem) i overensstemmelse med bilag III.
7. Bevis for sprogfærdighederne dokumenteres med et bevis, der er udstedt efter en gennemskuelig og objektiv bedømmelsesprocedure, der er godkendt af den kompetente myndighed.
Artikel 14
Instruktørpåtegning
1. Indehavere af en instruktørpåtegning skal være bemyndiget til at forestå uddannelse på arbejdsstedet og føre tilsyn på en position for områder, der er omfattet af en gyldig enhedspåtegning.
2. Instruktørpåtegning udstedes til ansøgere, som:
a)
har flyveledercertifikat
b)
har udøvet privilegierne i et flyveledercertifikat i en umiddelbart foregående periode på mindst et år eller en længere periode som fastsat af den kompetente myndighed under hensyn til de kategorier og påtegninger, undervisningen vedrører, og
c)
med tilfredsstillende resultat har gennemført en godkendt uddannelse som instruktør for uddannelse på arbejdsstedet, i forbindelse med hvilken de fornødne kundskaber og pædagogiske evner er blevet bedømt ved relevante eksamener.
3. Instruktørpåtegningen er gyldig i tre år og kan forlænges.
KAPITEL III
HELBREDSGODKENDELSE
Artikel 15
Ansøgning om og udstedelse af helbredsgodkendelser
1. Ansøgninger om udstedelse, forlængelse eller fornyelse af helbredsgodkendelser indsendes til den kompetente myndighed i overensstemmelse med den procedure, som denne myndighed har foreskrevet.
2. Helbredsgodkendelser udstedes af en kompetent lægelig instans under den kompetente myndighed eller af flyvelæger eller flyvemedicinske centre, der er godkendt af denne myndighed.
3. Udstedelse af helbredsgodkendelser skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I til Chicago-konventionen om international civil luftfart samt med kravene i Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers, som fastsat af Eurocontrol.
4. De kompetente myndigheder sikrer, at der indføres reel adgang til fornyet behandling eller klage med mulighed for i relevante tilfælde at inddrage uafhængige lægelige rådgivere.
Artikel 16
Helbredsgodkendelsens gyldighed
1. Helbredsgodkendelser er gyldige i:
a)
24 måneder indtil flyvelederens fyldte 40. år
b)
herefter i 12 måneder.
2. De i stk. 1 omhandlede perioder beregnes fra dagen for helbredsundersøgelsen i forbindelse med den første udstedelse og fornyelse af en helbredsgodkendelse og fra udløbsdatoen for den tidligere helbredsgodkendelse i forbindelse med forlængelse.
3. Undersøgelser i forbindelse med forlængelse af en helbredsgodkendelse kan foretages op til 45 dage før helbredsgodkendelsens udløbsdato.
4. Hvis flyvelederen ikke får foretaget en helbredsundersøgelse med henblik på forlængelse inden godkendelsens udløbsdato, skal der foretages en fornyet undersøgelse.
5. Helbredsgodkendelsen kan begrænses, suspenderes eller inddrages når som helst, hvis indehaverens helbred tilsiger dette.
Artikel 17
Forringet helbred
1. Certifikatindehavere:
a)
må ikke udøve privilegierne i deres certifikater på et hvilket som helst tidspunkt, hvor de er blevet opmærksomme på forringelser af deres helbredstilstand, der kan gøre dem uegnede til at udøve certifikatets privilegier på sikker vis
b)
skal underrette den relevante luftfartstjenesteudøver om, at de er blevet opmærksomme på forringelser af deres helbredstilstand, eller at de er under påvirkning af psykofarmaka eller medicin, der kan gøre dem uegnede til at udøve certifikatets privilegier på sikker vis.
2. Luftfartstjenesteudøvere skal indføre procedurer, der anvendes i tilfælde af forringet helbred, og underrette den kompetente myndighed i det tilfælde, at en certifikatindehaver vurderes at være helbredsmæssigt uegnet.
3. Den kompetente myndighed skal godkende de procedurer, der er nævnt i stk. 2.
KAPITEL IV
KRAV TIL TRÆNINGSORGANISATIONER
Artikel 18
Certificering af træningsorganisationer
1. Ansøgninger om træningsorganisationscertifikat indsendes til den kompetente myndighed efter den procedure, som er fastsat af den pågældende myndighed.
2. Træningsorganisationer skal påvise, at de har det fornødne personale og udstyr og udøver deres virksomhed i et miljø, der gør det muligt for dem at udbyde den uddannelse, der er nødvendig for at opnå eller bevare flyvelederelevcertifikater eller flyveledercertifikater.
3. Træningsorganisationer skal give adgang for enhver person, som har fået bemyndigelse fra den kompetente myndighed, til de relevante lokaler for at undersøge relevante optegnelser, data, procedurer og alt andet materiale, som er relevant for udførelsen af den kompetente myndigheds opgaver.
Artikel 19
Træningsorganisationers administrationssystem
Træningsorganisationer skal:
a)
have et effektiv administrationssystem og det fornødne personale med passende kvalifikationer og erfaring, så de kan udbyde uddannelse i henhold til denne forordning
b)
entydigt fastlægge fordelingen af ansvaret for sikkerheden i hele den godkendte træningsorganisation og herunder det direkte sikkerhedsansvar, som påhviler den overordnede ledelse
c)
råde over de faciliteter, det udstyr og de lokaler, der er behov for i forbindelse med den pågældende uddannelse
d)
dokumentere, at deres kvalitetsstyringssystem som led i administrationssystemet er i stand til at overvåge overensstemmelsen med og tilstrækkeligheden af de systemer og procedurer, der sikrer, at de udbudte uddannelsestjenester lever op til forordningens krav
e)
oprette et registreringssystem, som gør det muligt at opbevare og spore de relevante aktiviteter
f)
godtgøre, at de råder over midler, der er tilstrækkelige til at gennemføre uddannelsesaktiviteterne i henhold til forordningen, og at aktiviteterne er tilstrækkeligt forsikringsdækkede under hensyn til karakteren af den pågældende uddannelse.
Artikel 20
Krav til kurser, grunduddannelsesplaner og uddannelsesplaner for enheder og kompetenceplaner for enheder
1. Træningsorganisationer skal oplyse den kompetente myndighed om, hvordan de agter at specificere indhold, tilrettelæggelse og varighed af kurser, uddannelsesplaner og, hvor det er relevant, uddannelsesplaner og kompetenceplaner for enheder.
2. Dette omfatter også tilrettelæggelsen af eksamener eller andre bedømmelser. I forbindelse med eksamener i tilknytning til grunduddannelse, herunder simulatortræning, skal der redegøres udførligt for eksaminatorernes og bedømmernes kvalifikationer.
KAPITEL V
KRAV TIL KOMPETENTE MYNDIGHEDER
Artikel 21
De kompetente myndigheders uafhængighed
1. De kompetente myndigheder skal være uafhængige af luftfartstjenesteudøvere og træningsorganisationer. Denne uafhængighed opnås ved en passende adskillelse mellem de kompetente myndigheder og disse udøvere, i det mindste på det funktionelle plan. Medlemsstaterne sørger for, at de kompetente myndigheder udøver deres beføjelser på en uvildig og gennemskuelig måde.
2. Medlemsstaterne meddeler agenturet navn og adresse på de kompetente myndigheder samt eventuelle ændringer heraf.
Artikel 22
De kompetente myndigheders opgaver
1. For at sikre det kompetenceniveau, der kræves, for at flyveledere kan udføre deres arbejde i overensstemmelse med høje sikkerhedsstandarder, fører de kompetente myndigheder tilsyn med deres uddannelse.
2. De kompetente myndigheders opgaver omfatter:
a)
udstedelse og inddragelse af certifikater, kategorier og påtegninger, for hvilke den relevante uddannelse og bedømmelse er gennemført på den kompetente myndigheds ansvarsområde
b)
forlængelse, fornyelse og suspension af kategorier og påtegninger, hvis privilegier udøves under den kompetente myndigheds ansvar
c)
certificering af træningsorganisationer
d)
godkendelse af uddannelseskurser, uddannelsesplaner for enheder og kompetenceplaner for enheder
e)
godkendelse af eksaminatorer eller bedømmere
f)
overvågning og revision af uddannelsessystemet
g)
oprettelse af passende klage- og underretningsmekanismer
h)
godkendelse af behovet for sprogfærdigheder på udvidet niveau (niveau 5) i overensstemmelse med artikel 13, stk. 5.
i)
godkendelse af procedurer i tilfælde af forringet helbred i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3.
Artikel 23
Udstedelse og bevarelse af certifikater, kategorier, påtegninger og godkendelser
1. Den kompetente myndighed opretter procedurer for ansøgning og udstedelse, fornyelse og forlængelse af certifikater, de dertil knyttede kategorier, påtegninger og helbredsgodkendelser.
2. Når den kompetente myndighed modtager en ansøgning, skal den kontrollere, at ansøgeren opfylder denne forordnings krav.
3. Når den kompetente myndighed har bekræftet, at ansøgeren opfylder denne forordnings krav, udsteder, fornyr eller forlænger den det relevante certifikat eller den dertil knyttede kategori, påtegning eller helbredsgodkendelse.
4. Det certifikat, den kompetente myndighed udsteder, skal indeholde de i bilag I omhandlede elementer.
5. Hvis certifikatet er udstedt på et andet sprog end engelsk, skal det indeholde en engelsk oversættelse af elementerne i bilag I.
Artikel 24
Bedømmelse
1. De kompetente myndigheder godkender de certifikatindehavere, som er berettiget til at fungere som eksaminatorer eller bedømmere i forbindelse med uddannelse ved en enhed og vedligeholdelsesuddannelse.
2. Godkendelsen er gyldig i tre år og kan derefter fornyes for tre år ad gangen.
Artikel 25
Registrering
De kompetente myndigheder sørger for, at der føres en database over alle certifikatindehavere under deres ansvar med disses kompetence og deres påtegningers gyldighedsdatoer.
Artikel 26
Udveksling af oplysninger
Under hensyn til principperne om fortrolighed, jf. artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 216/2008, udveksler de kompetente myndigheder relevante oplysninger, og de bistår hinanden med at sikre, at denne forordning anvendes på effektiv vis, særlig hvad angår flyvelederes frie bevægelighed i Unionen.
Artikel 27
Certificeringsprocedure for træningsorganisationer
1. De kompetente myndigheder opretter procedurer for ansøgning, udstedelse og bevarelse af gyldigheden af træningsorganisationers certifikater.
2. De kompetente myndigheder udsteder certifikater, hvis den ansøgende træningsorganisation opfylder kravene i kapitel IV.
3. Der kan udstedes certifikater for hver enkelt uddannelsestype eller kombineret med andre luftfartstjenester, og i så fald certificeres uddannelsestypen og luftfartstjenestetypen som en pakke af tjenester.
4. Certifikatet skal indeholde oplysningerne i bilag IV.
Artikel 28
Overvågning af træningsorganisationernes aktiviteter og håndhævelse
1. De kompetente myndigheder overvåger, at kravene og betingelserne i forbindelse med træningsorganisationens certifikat overholdes.
2. De kompetente myndigheder kontrollerer regelmæssigt træningsorganisationerne for at garantere, at denne forordnings standarder overholdes i praksis.
3. Ud over den regelmæssige kontrol kan de kompetente myndigheder foretage uanmeldte inspektioner for at kontrollere, om forordningens krav opfyldes.
4. Hvis den kompetente myndighed konstaterer, at indehaveren af et træningsorganisationscertifikat ikke længere opfylder kravene eller betingelserne i forbindelse med certifikatet, træffer den passende håndhævelsesforanstaltninger, hvilket kan omfatte inddragelse af certifikatet.
5. Certifikater, der udstedes i overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, skal gensidigt anerkendes.
Artikel 29
Anerkendelse af certifikater
1. Medlemsstater skal anerkende flyveleder- og flyvelederelevcertifikater, de dertil knyttede kategorier, påtegninger og sprogpåtegninger samt dertil hørende helbredsgodkendelser, som en anden medlemsstat har udstedt i henhold til denne forordning.
I de tilfælde, hvor medlemsstater ifølge artikel 9, stk. 3, har fastsat en lavere aldersgrænse end 21 år, begrænses flyveledercertifikatindehaverens ret til at udøve certifikaternes privilegier dog til at gælde området for den medlemsstat, som udstedte certifikatet, indtil indehaveren fylder 21 år.
2. Hvis en certifikatindehaver gør brug af certifikatets privilegier i en anden medlemsstat end den, hvor certifikatet er udstedt, har certifikatindehaveren ret til at ombytte sit certifikat med et certifikat, der er udstedt i den medlemsstat, hvor vedkommende gør brug af privilegierne, uden at skulle opfylde yderligere betingelser.
3. For at kunne tildele den enhedspåtegning, der ansøges om, kræver de kompetente myndigheder, at ansøgeren opfylder de særlige betingelser, som gælder for denne påtegning, og angiver enhed, sektor eller position. Træningsorganisationen tager behørigt hensyn til den af ansøgeren erhvervede kompetence og erfaring, når uddannelsesplanen for en enhed udarbejdes.
4. Den kompetente myndighed godkender eller afviser uddannelsesplanen for en enhed, der indeholder forslag til uddannelse af ansøgeren, senest seks uger efter, at dokumentationen er forelagt, idet en eventuel klage dog kan forlænge fristen. Den kompetente myndighed sørger for, at princippet om ikke-forskelsbehandling og proportionalitetsprincippet overholdes.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 30
Efterlevelse af de væsentlige krav
Agenturet foretager en vurdering af det flyveledercertificeringssystem, som er fastsat ved denne forordning, og yderligere forbedringer, der er nødvendige for at sikre en helhedstilgang til sikkerheden i luftfartssektoren, samt for at sikre fuld overensstemmelse med de væsentlige krav i bilag Vb til forordning (EF) nr. 216/2008, med henblik på at afgive en udtalelse til Kommissionen med eventuelle ændringer til denne forordning.
Artikel 31
Undtagelsesbestemmelser
1. Uanset artikel 11 i denne forordning kan medlemsstater, som har udarbejdet nationale kategoripåtegninger som nævnt i artikel 7, stk. 4, i direktiv 2006/23/EF, fortsat anvende de relevante bestemmelser i deres nationale lovgivning, der var gældende på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden.
2. Uanset artikel 12 i denne forordning kan medlemsstater, som ifølge artikel 10 i direktiv 2006/23/EF har bestemt, at privilegierne i en enhedspåtegning kun må udøves af certifikatindehavere under en vis alder, fortsat anvende de relevante bestemmelser i deres nationale lovgivning, der var gældende på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden.
3. Beslutter en medlemsstat at anvende undtagelsesbestemmelserne i stk. 1 og 2, skal den underrette Kommissionen og agenturet herom.
Artikel 32
Overgangsforanstaltninger
1. Uanset denne forordnings bilag II, del A, må træningsorganisationer fortsat anvende uddannelsesplaner, der bygger på Eurocontrols »Guidelines for air traffic controller Common Core Content Initial Training« (retningslinjer for fælles kernemoduler og grunduddannelse for flyveledere) i udgaven af 10. december 2004, i en periode på ét år efter denne forordnings ikrafttræden.
2. Certifikater, kategorier, påtegninger, helbredsgodkendelser og træningsorganisationscertifikater, der udstedes i henhold til de relevante bestemmelser i national lovgivning baseret på direktiv 2006/23/EF på datoen for denne forordnings ikrafttræden, betragtes som værende udstedt i overensstemmelse med denne forordning.
3. Ansøgere til certifikater, kategorier, påtegninger, helbredsgodkendelser eller træningsorganisationscertifikater, som indsender deres ansøgninger før datoen for denne forordnings ikrafttræden, og som ikke allerede har fået udstedt certifikatet, kategorien, påtegningen, helbredsgodkendelsen eller træningsorganisationscertifikatet, skal påvise overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, før certifikatet, kategorien, påtegningen, helbredsgodkendelsen eller træningsorganisationscertifikatet udstedes.
4. Den kompetente myndighed i en medlemsstat, hvori træningsorganisationer, der har agenturet som kompetent myndighed i henhold til artikel 4, har ansøgt om udstedelse af et certifikat før datoen for denne forordnings ikrafttræden, afslutter certificeringsprocessen i samarbejde med agenturet og overfører sagsakterne til agenturet ved udstedelsen af certifikatet.
5. Den kompetente myndighed i en medlemsstat, som har haft ansvaret for tilsynet med sikkerheden i træningsorganisationer, der har agenturet som kompetent myndighed i henhold til artikel 4, overdrager tilsynsfunktionen for disse organisationer til agenturet seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.
Artikel 33
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2011.
A BIZOTTSÁG 805/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 10.)
a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és egyes tanúsításokra vonatkozó részletes szabályoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8c. cikke (10) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 216/2008/EK rendelet célja a polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének kialakítása és fenntartása Európában. A szóban forgó rendelet eszközöket biztosít ennek a célnak és a polgárirepülés-biztonság más céljainak az eléréséhez.
(2)
A 216/2008/EK rendelet, valamint az Egységes európai égbolt II. fázisára vonatkozó új szabályozás (2) végrehajtásához részletesebb végrehajtási szabályokra van szükség, különösen a légiforgalmi irányítók engedélyezése tekintetében, az európai polgári repülésbiztonság egységesen magas szintjének biztosítása, a felelősség és szakmai alkalmasság legmagasabb szintjének elérése, a légiforgalmi irányítók rendelkezésre állásának javítása és a szakszolgálati engedélyek kölcsönös elfogadásának előmozdítása érdekében, miközben teljesülniük kell a légi közlekedés biztonságának és a személyzet szakképzettségének általános javítására irányuló céloknak is.
(3)
A légiforgalmi irányítóknak, valamint a képzésükben, vizsgáztatásukban, ellenőrzésükben és egészségügyi értékelésükben részt vevő személyeknek és szervezeteknek meg kell felelniük a 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt követelményeknek. A szóban forgó rendelet értelmében, amennyiben megállapítást nyer, hogy a légiforgalmi irányítók, valamint a képzésükben részt vevő személyek és szervezetek megfelelnek az alapvető követelményeknek, részükre indokolt szakszolgálati engedélyt, illetve tanúsítványt kiadni.
(4)
A szakszolgálati engedélyeknek a közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyről szóló, 2006. április 5-i 2006/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) történő bevezetése megfelelő eszköznek bizonyult azon különleges szerepnek az elismerésében, amelyet a légiforgalmi irányítók a légiforgalmi irányítás biztonságos lebonyolításában játszanak. Az Unió-szerte alkalmazott szakmai alkalmassági normák kidolgozása csökkentette az e téren tapasztalható széttagoltságot, és a növekvő regionális együttműködés keretében hatékonyabbá tette a léginavigációs szolgáltatók közötti munkaszervezést. Ezért az uniós légiforgalmi irányítók közös szakszolgálati engedélyezési rendszerének fenntartása és bővítése az európai légiforgalmi irányítási rendszer alapvető fontosságú eleme.
(5)
Noha a 2006/23/EK irányelvet felváltotta az 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), az irányelv előírásai továbbra is alkalmazandók a 216/2008/EK rendelet 8c. cikkének (10) bekezdése szerinti intézkedések alkalmazásának kezdőnapjáig. A szóban forgó intézkedésekről e rendelet rendelkezik.
(6)
Az ebben a rendeletben foglalt előírások tükrözik a légiforgalmi irányítók képzése területén ismert legkorszerűbb megoldásokat, ideértve a bevált gyakorlatokat, valamint a tudomány és a technika fejlődését. Ezek az előírások, amelyek a 2006/23/EK irányelv rendelkezései alapján kerültek kidolgozásra, biztosítják a tagállamok részére a Chicagóban 1944. december 7-én aláírt, a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezményben meghatározott előírások és ajánlott gyakorlatok, valamint az 1960. december 13-i nemzetközi egyezmény által létrehozott Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) által elfogadott biztonsági szabályozási követelmények egységes átültetését.
(7)
A légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyezésére és orvosi minősítésére vonatkozó közös követelmények egységes alkalmazásának biztosítása megköveteli, hogy a tagállamok illetékes hatóságai, illetve - adott esetben - az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: „az Ügynökség”) közös eljárásban értékeljék az ilyen követelményeknek való megfelelést; az Ügynökségnek a kívánt egységes szabályozás elősegítése érdekében tanúsítási előírásokat, elfogadható megfelelési eljárásokat és útmutatókat kell kidolgoznia.
(8)
Az Európai Unió légi forgalmának sajátosságai szükségessé teszik a szakmai alkalmasságra vonatkozó közös normák bevezetését és hatékony alkalmazását a közcélú légiforgalmi és léginavigációs szolgáltatásokat (ATM/ANS) ellátó léginavigációs szolgáltatók által foglalkoztatott légiforgalmi irányítók tekintetében.
(9)
Mindazonáltal a tagállamoknak lehetőség szerint gondoskodniuk kell arról, hogy a katonai állomány által a nyilvánosság számára biztosított vagy hozzáférhetővé tett szolgáltatások legalább az alaprendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelmények szerinti biztonsági szinten valósuljanak meg. A tagállamok ezért dönthetnek úgy, hogy ezt a rendeletet alkalmazzák a szóban forgó rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában szereplő szolgáltatásokat a nyilvánosság számára biztosító katonai állományukra is.
(10)
A felügyeletet ellátó és a megfelelőséget ellenőrző hatóságokat kellő mértékben függetleníteni kell a léginavigációs szolgáltatóktól és a képzési szervezetektől. A hatóságokkal szemben továbbra is elvárás, hogy feladataikat hatékonyan lássák el. E rendelet alkalmazásában az illetékes hatóság azonos lehet az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, az 1070/2009/EK rendelettel módosított 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkének megfelelően kijelölt vagy létrehozott szervvel vagy szervekkel. E rendelet alkalmazásában az Ügynökség olyan illetékes hatóságként jár el, mely kiadja és megújítja a tagállamok területén kívül található légiforgalmi irányítói képzési szervezetek tanúsítványait, valamint adott esetben ezek személyzetének tanúsítványait.
(11)
A léginavigációs szolgáltatások végzése kiváló készségekkel rendelkező személyzetet igényel, melynek szakmai alkalmassága többféle módon igazolható. A légiforgalmi irányítás esetében a megfelelő eszköz egy olyan közös engedélyezési rendszer, amelynek keretében az Európai Unió légiforgalmi irányítói számára személyre szóló - egyfajta diplomának tekinthető - szakszolgálati engedélyt adnak ki. A szakszolgálati engedélyben feltüntetett jogosítás jelzi azon légiforgalmi szolgálati tevékenység típusát, amelynek ellátására a légiforgalmi irányító jogosult. A szakszolgálati engedélyben feltüntetett kiterjesztések pedig jelzik mind a légiforgalmi irányító különleges készségeit, mind pedig az illetékes hatóságok által kiadott, egy bizonyos szektor vagy szektorcsoport tekintetében végezhető tevékenység ellátására vonatkozó engedélyt. A hatóságoknak tehát képesnek lenniük arra, hogy a légiforgalmi irányítók szakmai alkalmasságát a szakszolgálati engedélyek kiadásakor vagy a kiterjesztések érvényességének meghosszabbításakor felmérjék. Az illetékes hatóságok fel is függeszthetik a szakszolgálati engedélyt, a jogosítást vagy a kiterjesztést, amennyiben kétségek merülnek fel a szakmai alkalmasságot illetően.
(12)
Elismerve azt, hogy az eseményekből levonható tanulságok hasznosítása érdekében szükséges továbbfejleszteni a repülésbiztonsági kultúrát, mindenekelőtt a megbízható eseménybejelentések és a méltányossági elv alkalmazása (just culture) révén, e rendelet alapján valamely esemény bekövetkezése nem vonhatja automatikusan maga után a szakszolgálati engedély, jogosítás vagy kiterjesztés felfüggesztését. A szakszolgálati engedély visszavonását szélsőséges esetekben alkalmazandó végső megoldásnak kell tekinteni.
(13)
Annak érdekében, hogy a tagállamok jobban bízzanak egymás engedélyezési rendszereiben, rendkívül fontos, hogy közös szabályokat alakítsanak ki a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyek megszerzésére és megtartására vonatkozóan. Ezért a legmagasabb szintű biztonság érdekében elengedhetetlen a légiforgalmi irányítói képzésekre, szakképesítésekre, szakmai alkalmasságra és foglalkoztatásra vonatkozó egységes követelmények bevezetése. Mindez biztonságos és magas színvonalú légiforgalmi irányító szolgálatot eredményez, és hozzájárul a szakszolgálati engedélyek elismeréséhez az egész Európai Unióban, elősegítve ezáltal a légiforgalmi irányítók szabad mozgását és rendelkezésre állását.
(14)
E rendelet végrehajtása nem vezethet azon meglévő nemzeti rendelkezések megkerüléséhez, amelyek a munkáltató és a légiforgalmi irányítójelöltek közötti foglalkoztatási viszonyra alkalmazandó jogokat és kötelességeket szabályozzák.
(15)
Uniós szintű összevethetőségük érdekében szükséges a készségek általánosan elfogadott és jól meghatározott besorolása. A fokozottabb biztonság ezzel nemcsak egy adott léginavigációs szolgáltató felügyelete alá tartozó légtéren belül biztosítható immár, de a különböző szolgáltatók által felügyelt területek érintkezési pontjainál is.
(16)
Az események és balesetek bekövetkezése igen gyakran kommunikációs okokra vezethető vissza. Ezért ez a rendelet részletes nyelvismereti követelményeket határoz meg a légiforgalmi irányítók számára. Ezek a követelmények a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által elfogadott követelményeken alapulnak és eszközt biztosítanak e nemzetközileg elismert normák érvényesítéséhez. A szabad mozgás ösztönzése és a biztonság garantálása érdekében a nyelvi követelmények tekintetében érvényesülnie kell a megkülönböztetésmentesség, az átláthatóság és az arányosság elvének.
(17)
A kezdő képzés megfelelő normáknak tekintendő célkitűzéseit az Eurocontrol tagjainak megrendelésére kidolgozott „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” (a légiforgalmi irányítók alapképzése közös törzsanyagának tartalmára vonatkozó előírás) tartalmazza. A munkahelyi képzésben az általánosan elfogadott képzési normák hiányát megfelelő intézkedéscsomaggal kell ellensúlyozni, mely - biztosítva a magas kompetenciaszintet - magában foglalja a vizsgáztatók és a szaktudás-értékelők jóváhagyását is. Ez annál is fontosabb, mivel a munkahelyi képzés rendkívül költséges, ugyanakkor döntő fontosságú a biztonság szempontjából. Az ICAO olyan területeken is dolgozott ki normákat, amelyekre nézve nem kerültek meghatározásra közös európai képzési követelmények. Ahol hiányoznak az európai képzési követelmények, ott a tagállamok ezekre az ICAO-normákra támaszkodhatnak.
(18)
Az Eurocontrol tagállamainak megrendelésére kidolgozásra került egy olyan egészségügyi követelményrendszer, amellyel biztosítottnak tekinthető az e rendeletnek való megfelelés. Az orvosi minősítés kiadásának meg kell felelnie az Eurocontrol által a légiforgalmi irányítók európai 3. osztályú repülő-egészségügyi alkalmassági minősítésére vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(19)
A biztonság szempontjából döntő tényezőnek kell tekinteni a képzési szervezetek tanúsítását, mely hozzájárul a légiforgalmi irányítói képzés minőségéhez. Ezért szükséges követelményeket meghatározni a képzési szervezetekre vonatkozóan. A képzést a léginavigációs szolgáltatásokhoz hasonló szolgáltatásnak kell tekinteni, melyre szintén vonatkozik a tanúsítási eljárás. Ennek a rendeletnek lehetővé kell tennie a képzés tanúsítását képzési típusok, képzési szolgáltatások csoportjai vagy képzési és léginavigációs szolgáltatások csoportjai szerint, a képzés sajátosságainak egyidejű figyelembevételével.
(20)
Ez a rendelet megerősíti az Európai Bíróság régóta fennálló joggyakorlatát a diplomák kölcsönös elismerése és a munkavállalók szabad mozgása terén. Az arányosság elve, a kártérítési intézkedések érvekkel alátámasztott igazolásának előírása és a megfelelő fellebbezési eljárások biztosítása olyan alapelvek, amelyek érvényesülését erőteljesebben elő kell segíteni az ATM-szektorban. A tagállamoknak jogukban áll megtagadni azon szakszolgálati engedélyek elfogadását, amelyek kiadására nem e rendelettel összhangban került sor. Mivel a rendelet célja a szakszolgálati engedélyek kölcsönös elismerésének biztosítása, a foglalkoztatás feltételeit nem szabályozza.
(21)
A légiforgalmi irányítói szakmában a technikai innovációk megkövetelik a légiforgalmi irányítók készségeinek rendszeres frissítését. Indokolt, hogy e rendeletnek a tudományos és technikai fejlődéshez történő szükséges hozzáigazítása az 1999/468/EK (6) tanácsi határozat 5a. cikke szerinti, ellenőrzéssel történő megfelelő eljárást kövesse.
(22)
E rendelet kihatással lehet a légiforgalmi irányítók napi munkavégzési gyakorlatára. Célszerű a szociális partnereket minden jelentős szociális hatással rendelkező intézkedésről megfelelő módon tájékoztatni, és velük ezekről konzultációt folytatni.
Ezért a szociális partnerekkel való konzultációra az Ügynökség gyorsított eljárása keretében került sor. A Bizottság által hozandó további végrehajtási intézkedésekről helyénvaló konzultációt folytatni a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i 98/500/EK bizottsági határozat (7) értelmében létrehozott ágazati párbeszédbizottsággal.
(23)
A szakszolgálati engedély megszerzésével kapcsolatos, az életkorra, az egészségügyi követelményekre, a végzettségre és a kezdő képzésre vonatkozó általános feltételek nem érintik a már kiadott szakszolgálati engedélyek tulajdonosait. A tagállamok által a 2006/23/EK irányelvvel összhangban kiadott szakszolgálati engedélyeket és orvosi minősítéseket ezzel a rendelettel összhangban kiadottnak kell tekinteni az engedélyhez kapcsolódó meglévő jogosultságok folyamatossága miatt, valamint az engedélyesek és az illetékes hatóságok számára zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében.
(24)
Az eltérő nemzeti gyakorlatok további alkalmazásának lehetővé tétele céljából helyénvaló eltérések biztosítása olyan kérdések tekintetében, amelyekre nézve még nem állapítottak meg közös szabályokat a kezdeti szakasz végrehajtási intézkedéseit érintő gyorsított eljárás során.
(25)
Az Ügynökségnek értékelnie kell az európai légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyezési rendszerét, valamint az „átfogó légiközlekedési rendszerszemlélet” megvalósításához és a 216/2008/EK rendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelményeknek való teljes megfeleléshez szükséges további javító intézkedések lehetőségét, hogy olyan véleményt terjeszthessen a Bizottság elé, amely magában foglalja ennek a rendeletnek az esetleges módosításait is.
(26)
Az Ügynökség véleményének ki kell térnie azokra a kérdésekre is, amelyek tekintetében a gyorsított eljárás során - a kezdeti szakaszban - nem volt lehetőség az eltérő nemzeti gyakorlatokat felváltó közös szabályozás létrehozására, így adott esetben az illető tagállam nemzeti jogszabályainak átmeneti alkalmazása javasolt.
(27)
Az e rendeletben előírt intézkedések az Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 19. cikkének (1) bekezdése szerint kiadott véleményen alapulnak.
(28)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Célkitűzés
E rendelet célja a repülésbiztonsági normák magasabb szintjének elérése és az Európai Unión belüli légiforgalmi irányítási rendszer működésének javítása egységes engedélyezési követelményeken alapuló légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyek kiadása révén.
2. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
1. E rendelet közös követelményeket határoz meg a légiforgalmi irányítók és gyakornok légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyeinek, a kapcsolódó jogosításoknak, kiterjesztéseknek, orvosi minősítéseknek és a képzési szervezetek tanúsítványainak kiadása, felfüggesztése és visszavonása, illetve az ezek érvényességére, megújítására, újraérvényesítésére és alkalmazására vonatkozó feltételek tekintetében.
2. E rendeletet a következőkre kell alkalmazni:
(a)
gyakornok légiforgalmi irányító,
(b)
a 216/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó funkciókat ellátó légiforgalmi irányítók, valamint
(c)
a jelentkezők engedélyezésében, képzésében, vizsgáztatásában, ellenőrzésében vagy egészségügyi értékelésükben e rendelettel összhangban részt vevő személyek és szervezetek.
3. A 216/2008/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tagállamok lehetőség szerint gondoskodnak arról, hogy a katonai állomány által a nyilvánosság számára biztosított vagy hozzáférhetővé tett, az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szolgáltatások legalább a szóban forgó rendelet Vb. mellékletében foglalt alapvető követelmények szerinti biztonsági szinten valósuljanak meg.
4. Az európai légtér összehangolt biztonsági szintjének megvalósítása érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a rendeletet alkalmazzák a szóban forgó rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában szereplő szolgáltatásokat a nyilvánosság számára biztosító katonai állományukra is.
5. A 216/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet kizárólag az e rendeletnek megfelelően kiadott szakszolgálati engedéllyel rendelkező légiforgalmi irányítók láthatják el.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „légiforgalmi irányító szolgálat”: olyan szolgálat, amelynek célja az összeütközések megelőzése a légi járművek között, illetve a munkaterületeken a légi járművek és az ott található akadályok között, valamint a gyors és rendezett légi forgalom biztosítása;
2. „léginavigációs szolgáltató”: olyan közjogi vagy magánjogi szervezet, amely az általános légi forgalomra vonatkozó léginavigációs szolgálatot lát el;
3. „általános légi forgalom”: polgári légi járművek, valamint állami légi járművek (beleértve a katonai, vám- és rendőrségi légi járműveket) olyan mozgásának összessége, amelyet az ICAO eljárásainak megfelelően hajtanak végre;
4. „szakszolgálati engedély”: bármilyen megnevezésű, e rendelettel összhangban kiadott és kiterjesztett tanúsítvány, mely a benne foglalt jogosításokkal és kiterjesztésekkel összhangban a törvényes engedélyest légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására jogosítja fel;
5. „jogosítás”: a szakszolgálati engedélybe bevezetett vagy ahhoz csatolt és annak részét képező engedély, mely megállapítja a szakszolgálati engedélyhez kapcsolódó egyedi feltételeket, jogosultságokat vagy korlátozásokat;
6. „jogosításkiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bevezetett és annak részét képező engedély, mely megállapítja a jogosításhoz kapcsolódó egyedi feltételeket, jogosultságokat vagy korlátozásokat;
7. „munkahelyi kiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bejegyzett és annak részét képező engedély, mely feltünteti az ICAO helységazonosító kódot, valamint azon szektorokat és/vagy munkaköröket, amelyekben az engedélyes munkavégzésre jogosult;
8. „nyelvi kiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bejegyzett és annak részét képező engedély, mely feltünteti az engedélyes nyelvismeretét;
9. „oktatói kiterjesztés”: a szakszolgálati engedélybe bejegyzett és annak részét képező engedély, mely megállapítja az engedélyes jogosultságát munkahelyi gyakorlati képzés nyújtására;
10. „ICAO helységazonosító kód”: az ICAO DOC 7910 számú kézikönyvében előírt szabályokkal összhangban létrehozott, és egy meghatározott rögzített légiforgalmi állomás helyszínéhez rendelt négybetűs kód;
11. „szektor”: valamely irányítói körzet egy része és/vagy valamely (magaslégtéri) repüléstájékoztató körzet egy része;
12. „képzés”: elméleti tanfolyamok, gyakorlati feladatok, köztük szimulációk, valamint munkahelyi gyakorlati képzések összessége, mely biztosítja a biztonságos és magas színvonalú légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátásához szükséges készségek megszerzését és megőrzését; részei a következők:
13. „képzési szervezet”: olyan szervezet, amely részére az illetékes hatóság képzési tanúsítványt adott ki egy vagy több képzéstípusra vonatkozóan;
14. „munkahelyi szaktudás-értékelő rendszer”: olyan jóváhagyott módszertani rendszer, amelynek segítségével a léginavigációs szolgáltató gondoskodik az engedélyesek kompetenciaszintjének megőrzéséről;
15. „munkahelyi képzési terv”: olyan jóváhagyott terv, amely részletesen tartalmazza azt a folyamatot és menetrendet, amely révén az adott szakszolgálati egységre jellemző eljárások egy munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett elsajátíthatók.
4. cikk
Az illetékes hatóság
E rendelet alkalmazásában illetékes hatóság az a hatóság, amelyet az egyes tagállamok mint nemzeti felügyeleti hatóságot kijelölnek vagy létrehoznak annak érdekében, hogy az ellássa az e rendelet értelmében az ilyen hatóság számára meghatározott feladatokat; kivétel ez alól a képzési szervezetek 27. cikk szerinti tanúsítási eljárása, melyre nézve az illetékes hatóság:
a)
az azon tagállam által kijelölt vagy létrehozott hatóság, amelyikben a kérelmező elsődlegesen tevékenységeit végzi, illetve amelyikben bejegyzett irodája (amennyiben van ilyen) található, kivéve ha erről a tagállamok vagy az illetékes hatóságok közötti két- vagy többoldalú megállapodás másként rendelkezik;
b)
az Ügynökség, amennyiben a kérelmező tevékenységeit elsődlegesen a tagállamok területén kívül végzi, illetve bejegyzett irodája (amennyiben van ilyen) a tagállamok területén kívül található.
II. FEJEZET
SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLYEK, JOGOSÍTÁSOK ÉS KITERJESZTÉSEK
5. cikk
Szakszolgálati engedélyek, jogosítások és kiterjesztések kérelmezése és kiállítása
1. A szakszolgálati engedélyek, a kapcsolódó jogosítások és/vagy kiterjesztések kiadására, újraérvényesítésére és megújítására irányuló kérelmeket az illetékes hatósághoz kell benyújtani az általa megállapított eljárás keretében.
2. A kérelemhez arra vonatkozó bizonyítékot kell csatolni, hogy a kérelmező alkalmas a légiforgalmi irányítói vagy gyakornok légiforgalmi irányítói feladatok ellátására az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően. A kérelmező alkalmasságát igazoló bizonyítéknak ki kell terjednie a szaktudásra, a tapasztalatra, a készségekre és a nyelvismeretre.
3. A szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell a benne foglalt jogosultságokra vonatkozó valamennyi releváns információt, és meg kell felelnie az I. melléklet szerinti előírásoknak.
4. A szakszolgálati engedély annak a személynek a tulajdona, aki részére azt megadták, és aki azt aláírta.
6. cikk
Szakszolgálati engedélyek, jogosítások és kiterjesztések felfüggesztése és visszavonása
A 22. cikk (2) bekezdésének megfelelően:
a)
a szakszolgálati engedély, a jogosítás vagy a kiterjesztés felfüggeszthető, amennyiben a légiforgalmi irányító alkalmasságával kapcsolatosan kétségek merülnek fel, valamint fegyelmi vétség esetén;
b)
a szakszolgálati engedély visszavonható súlyos gondatlanság vagy visszaélés esetén.
7. cikk
A szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlása
A szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlásának feltétele a jogosítások, a kiterjesztések és az orvosi minősítés érvényessége.
8. cikk
Gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélye
1. A gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély feljogosítja tulajdonosát, hogy munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet lásson el az engedélyében foglalt jogosítás(ok)nak és jogosításkiterjesztés(ek)nek megfelelően.
2. A gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély kérelmezője:
a)
betöltötte legalább a 18. életévét;
b)
olyan, egyetemi felvételre, illetve egyetemmel egyenértékű intézménybe történő felvételre jogosító bizonyítvánnyal vagy egyéb, középiskolai végzettséget igazoló bizonyítvánnyal rendelkezik, amely őt légiforgalmi irányítói képzés elvégzésére jogosítja fel;
c)
sikeresen elvégezte a jogosításhoz, és - ha alkalmazható - a jogosítás kiterjesztéséhez szükséges, jóváhagyott kezdő képzést a II. melléklet A. részében foglaltak szerint;
d)
érvényes orvosi minősítéssel rendelkezik;
e)
igazolja megfelelő szintű nyelvismeretét, a 13. cikkben foglalt követelmények szerint.
3. A szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell a nyelvi kiterjesztés(eke)t és legalább egy jogosítást, valamint - ha alkalmazandó - legalább egy jogosításkiterjesztést.
9. cikk
Légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély
1. A légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély feljogosítja tulajdonosát, hogy légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet lásson el az engedélyében foglalt jogosításoknak és kiterjesztéseknek megfelelően.
2. A légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok magukban foglalják a gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságokat a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.
3. A légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély kérelmezője:
a)
betöltötte legalább a 21. életévét; mindazonáltal a tagállamok megfelelően indokolt esetben ennél alacsonyabb korhatárt is előírhatnak;
b)
gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedéllyel rendelkezik;
c)
teljesített egy jóváhagyott munkahelyi képzési tervet, és sikeresen letette a megfelelő vizsgákat vagy megszerezte a megfelelő értékeléseket, a II. melléklet B. részében foglalt követelmények szerint;
d)
érvényes orvosi minősítéssel rendelkezik;
e)
igazolja megfelelő szintű nyelvismeretét, a 13. cikkben foglalt követelmények szerint.
4. A szakszolgálati engedély érvényességének feltétele, hogy tartalmazza azt az egy vagy több jogosítást és vonatkozó jogosítás-, munkahelyi és nyelvi kiterjesztést, amelyekre vonatkozóan a képzés sikeresen lezárult.
10. cikk
Légiforgalmi irányítói jogosítások
1. A szakszolgálati engedélyes által végezhető tevékenységtípus jelzése céljából a szakszolgálati engedélyeken fel kell tüntetni az alábbi jogosítások legalább egyikét:
a)
„repülőtéri irányítás látással” jogosítás (ADV), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására a repülőtéri forgalom tekintetében olyan repülőtéren, ahol nincsenek közzétéve műszer szerinti megközelítési vagy indulási eljárások;
b)
„repülőtéri irányítás műszerrel” jogosítás (ADI), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására a repülőtéri forgalom tekintetében olyan repülőtéren, ahol közzé vannak téve műszer szerinti megközelítési vagy indulási eljárások; e jogosítás a 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikével együtt alkalmazható;
c)
„bevezető irányítás eljárás” jogosítás (APP), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légtérellenőrző berendezések alkalmazása nélkül légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátásra érkező, induló vagy átrepülő légi jármű tekintetében;
d)
„bevezető irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (APS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes alkalmas légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására érkező, induló vagy átrepülő légi jármű tekintetében légtérellenőrző berendezések alkalmazásával; e jogosítás a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikével együtt alkalmazható;
e)
„körzeti irányítás eljárás” jogosítás (ACP), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző berendezések alkalmazása nélkül;
f)
„körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (ACS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző berendezések alkalmazásával; e jogosítás a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikével együtt alkalmazható.
2. Amennyiben jogosítás engedélyese bármely egybefüggő négyéves időszak során nem gyakorolta az adott jogosításból fakadó jogosultságát, a jogosításnak megfelelő munkahelyi képzést csak a jogosításnak való folyamatos megfelelést tanúsító megfelelő értékelés, valamint az értékelésből következően meghatározott képzési követelmények teljesítését követően kezdheti meg.
11. cikk
Jogosításkiterjesztések
1. A „repülőtéri irányítás műszerrel” jogosítás (ADI) kötelezően tartalmazza az alábbi kiterjesztések legalább egyikét:
a)
„toronyirányítás kiterjesztés” (TWR), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult irányító szolgálati tevékenység ellátására, ha a repülőtéri irányítás egy munkahelyi pozícióból történik;
b)
„gurítóirányítás” kiterjesztés (GMC), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult a repülőtéri földi mozgások irányítására;
c)
„földi mozgások irányítása felderítő berendezéssel” kiterjesztés (GMS) (ez a kiterjesztés csak a „gurítóirányítás” vagy „toronyirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult a repülőtéri földi mozgások irányítására repülőtéri földi mozgást felderítő berendezések alkalmazásával;
d)
„repülőtéri körzeti irányítás” kiterjesztés (AIR), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására;
e)
„repülőtéri radarirányítás” kiterjesztés (RAD) (ez a kiterjesztés csak a „repülőtéri körzeti irányítás”(repülésirányítás) vagy „toronyirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult repülőtéri légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző radarberendezések alkalmazásával.
2. A „bevezető irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (APS) kötelezően tartalmazza az alábbi kiterjesztések legalább egyikét:
a)
„radarirányítás” kiterjesztés (RAD), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult bevezető irányítási tevékenység ellátására elsődleges és/vagy másodlagos radarberendezés alkalmazásával;
b)
„precíziós bevezető irányítás radarberendezéssel” kiterjesztés (PAR) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult precíziós bevezető irányítási tevékenység ellátására a futópályára való bevezetés utolsó szakaszában lévő légi jármű tekintetében precíziós bevezető radarberendezés alkalmazásával;
c)
„bevezető irányítás légtérellenőrző radarberendezéssel” kiterjesztés (SRA) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult nem precíziós bevezető irányítási tevékenység ellátására a futópályára való bevezetés utolsó szakaszában lévő légi jármű tekintetében légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
d)
„automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés (ADS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult bevezető irányítási tevékenység ellátására berendezésfüggő automatikus légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
e)
„közelkörzeti irányítás” kiterjesztés (TCL) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” vagy az „automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy meghatározott közelkörzeti légtérben és/vagy azzal szomszédos szektorokban tartózkodó légi jármű tekintetében bármilyen légtérellenőrző berendezés alkalmazásával.
3. A „körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel” jogosítás (ACS) kötelezően tartalmazza az alábbi kiterjesztések legalább egyikét:
a)
„radarirányítás kiterjesztés” (RAD), ami azt jelenti, hogy az engedélyes jogosult körzeti irányítási tevékenység ellátására légtérellenőrző radarberendezések alkalmazásával;
b)
„automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés (ADS), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult körzeti irányítási tevékenység ellátására automatikus berendezésfüggő légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
c)
„közelkörzeti irányítás” kiterjesztés (TCL) (ez a kiterjesztés csak a „radarirányítás” vagy az „automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés” kiterjesztés megszerzését követően adható meg), ami azt jelenti, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy meghatározott közelkörzeti légtérben és/vagy azzal szomszédos szektorokban tartózkodó légi jármű tekintetében bármilyen légtérellenőrző berendezés alkalmazásával;
d)
„óceáni irányítás” kiterjesztés (OCL), ami azt jelenti, hogy az engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására az óceáni irányítói körzetben tartózkodó légi jármű tekintetében.
4. Amennyiben a jogosításkiterjesztés engedélyese bármely egybefüggő négyéves időszak során nem gyakorolta az adott jogosításkiterjesztésből fakadó jogosultságát, a jogosításkiterjesztésnek megfelelő munkahelyi képzést csak a jogosításkiterjesztésnek való folyamatos megfelelést tanúsító megfelelő értékelés, valamint az értékelésből következően meghatározott képzési követelmények teljesítését követően kezdheti meg.
12. cikk
Munkahelyi kiterjesztések
1. A munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő jelzést kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a szakszolgálati engedélyes jogosult légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy légiforgalmi irányító egység felügyelete alatt működő meghatározott szektorban, szektorcsoportban vagy munkahelyen.
2. A munkahelyi kiterjesztések 12 hónapos kezdeti időtartamra érvényesek.
3. A munkahelyi kiterjesztés érvényessége a (2) bekezdésben meghatározott időszakon túl újabb 12 hónapnyi időszakra meghosszabbítható, ha a léginavigációs szolgáltató az illetékes hatóság számára igazolja, hogy:
a)
a kérelmező a megelőző 12 hónapos időszak folyamán a szakszolgálati engedélyben biztosított jogosultságokat a jóváhagyott munkahelyi szaktudás-értékelő rendszer keretein belül meghatározott minimális óraszámban gyakorolta;
b)
a kérelmező alkalmasságát az II. melléklet C. részében foglaltaknak megfelelően értékelték; valamint
c)
a kérelmező rendelkezik érvényes orvosi minősítéssel.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazása céljából a léginavigációs szolgáltatók keretében működő légiforgalmi egységek kötelesek minden egyes szakszolgálati engedélyes által a szektorokban, szektorcsoportokban vagy a munkahelyen teljesített tényleges munkaórát feljegyezni és ezt az adatot kérésre az illetékes hatóságoknak és a szakszolgálati engedélyesnek megküldeni.
4. A munkahelyi gyakorlati oktatók esetében a munkahelyi kiterjesztés fenntartásához szükséges, a jóváhagyott munkahelyi szaktudás-értékelő rendszer keretein belül meghatározott minimális munkaórák száma - az oktatói feladatok ellátásához szükséges időt nem számítva - arányosan csökkenthető az olyan munkakörre nézve oktatással eltöltött idővel, amelyre a kiterjesztést alkalmazni kell.
5. A munkahelyi kiterjesztés érvényességének megszűnése esetén a kiterjesztés újraérvényesítéséhez a munkahelyi képzési terv sikeres teljesítése szükséges.
13. cikk
Nyelvi kiterjesztések
1. A légiforgalmi irányítók és a gyakornok légiforgalmi irányítók nem gyakorolhatják a szakszolgálati engedélyükben foglalt jogosultságokat, amennyiben nem rendelkeznek angol nyelvi kiterjesztéssel.
2. A tagállamok helyi szintű nyelvi követelményeket írhatnak elő, amennyiben azt biztonsági okokból szükségesnek tartják.
E követelményeknek megkülönböztetéstől menteseknek, arányosaknak és átláthatóknak kell lenniük, és azokról haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökséget.
3. Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában a nyelvi kiterjesztés kérelmezőjének „operatív” szintű (négyes szintű) nyelvismeretről kell tanúságot tennie a szaknyelv és a köznyelv használata tekintetében.
Ennek érdekében szükséges, hogy a kérelmező képes legyen:
a)
hatékonyan kommunikálni olyan helyzetekben is, amikor partnerének csak a hangját hallja (telefonon/rádiótelefonon), és olyan helyzetekben is, amikor szemtől szemben beszél vele;
b)
pontos, érthető kommunikációt folytatni általános, konkrét és munkával kapcsolatos témákban;
c)
megfelelő kommunikációs stratégiákat alkalmazni az üzenetváltásokban, valamint felismerni és megoldani a félreértéseket köznapi és munkahelyzetekben;
d)
viszonylag könnyen kezelni azokat a nyelvi kihívásokat, amelyek a mindennapi munka és a megszokott kommunikációs feladatok végzése során adódó bonyolult vagy váratlan helyzetekből fakadnak; valamint
e)
olyan dialektust vagy akcentust használni, amely a légiközlekedési közösség számára érthető.
4. A nyelvismereti szintet a III. mellékletben foglalt nyelvismereti értékelő táblázattal összhangban kell meghatározni.
5. A (3) bekezdéstől eltérve, az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a léginavigációs szolgáltató előírhatja a III. melléklet szerinti nyelvismereti értékelés „kibővített” szintjét (ötös szint), amennyiben a szóban forgó jogosítás vagy kiterjesztés operatív körülményei kényszerítő erejű repülésbiztonsági okokból megkövetelik a magasabb szintet. Az előírásnak megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és átláthatónak kell lennie, illetve szükséges, hogy a magasabb szintű nyelvismeretet megkövetelő léginavigációs szolgálat tárgyszerűen megindokolja, az illetékes hatóság pedig jóváhagyja azt.
6. A kérelmező nyelvismeretének hivatalos értékelését rendszeres időközönként el kell végezni.
A III. melléklet szerinti „szakértői” nyelvismereti szintet (hatos szint) teljesítő kérelmezők kivételével az engedélyesek nyelvi kiterjesztésének meghosszabbítható érvényességi ideje:
a)
három év, ha az elért szint a III. melléklet szerinti „operatív” szint (négyes szint), vagy
b)
hat év, ha az elért szint a III. melléklet szerinti „kibővített” szint (ötös szint).
7. A nyelvismeret elismerése tanúsítvány kiadása révén történik az illetékes hatóság által jóváhagyott átlátható és tárgyszerű értékelési eljárást követően.
14. cikk
Oktatói kiterjesztés
1. Az oktatói kiterjesztéssel rendelkezők jogosultak az érvényes munkahelyi kiterjesztés által lefedett területen működő munkahelyi gyakorlati oktatói és felügyeleti feladatok ellátására.
2. Szükséges, hogy az oktatói kiterjesztést kérelmező:
a)
rendelkezzen légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedéllyel;
b)
gyakorolja a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyben foglalt jogosultságokat a kérelem benyújtását közvetlenül megelőző legalább egy év során, vagy olyan hosszabb időtartamon keresztül, amelyet az illetékes hatóság határozott meg azoknak a jogosításoknak és kiterjesztéseknek a figyelembevételével, amelyekre a munkahelyi gyakorlati oktatás vonatkozik; valamint
c)
teljesítsen sikeresen egy olyan jóváhagyott munkahelyi gyakorlati oktatói tanfolyamot, amely során megfelelő vizsgák révén értékelték a szükséges szakismereteket és pedagógiai készségeket.
3. Az oktatói kiterjesztés meghosszabbítható érvényességi ideje három év.
III. FEJEZET
ORVOSI MINŐSÍTÉS
15. cikk
Orvosi minősítések kérelmezése és kiadása
1. Az orvosi minősítések kiadására, újraérvényesítésére és megújítására irányuló kérelmeket az illetékes hatósághoz kell benyújtani az általa megállapított eljárás keretében.
2. Az orvosi minősítést az illetékes hatóság illetékes egészségügyi szerve vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott repülőorvostan szakorvos vagy repülőorvostani központ adja ki.
3. Az orvosi minősítés kiadása megfelel a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény I. mellékletében foglalt rendelkezéseknek, valamint az Eurocontrol által a légiforgalmi irányítók európai 3. osztályú repülő-egészségügyi alkalmassági minősítésére vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
4. Az illetékes hatóságok gondoskodnak olyan hatékony felülvizsgálati vagy fellebbezési eljárások kidolgozásáról, amelyekben megfelelő módon biztosított független egészségügyi szakértők részvétele.
16. cikk
Az orvosi minősítések érvényessége
1. Az orvosi minősítések érvényességi ideje:
a)
24 hónap, ha a légiforgalmi irányító még nem töltötte be 40. életévét;
b)
12 hónap a légiforgalmi irányító 40. életéve után.
2. A fenti érvényességi időket az orvosi minősítés első kiadása vagy megújítása esetén az orvosi vizsgálat időpontjától, míg újraérvényesítés esetén az előző orvosi minősítés lejárati időpontjától kell számítani.
3. Az orvosi minősítés újraérvényesítéséhez szükséges vizsgálatok legkorábban 45 nappal a minősítés lejárati időpontja előtt végezhetők el.
4. Ha a légiforgalmi irányító az orvosi minősítés lejáratának időpontjáig nem veti alá magát az újraérvényesítést szolgáló orvosi vizsgálatnak, szükségessé válik a minősítés megújítását célzó vizsgálat.
5. Az orvosi minősítés a minősítés jogosultja egészségi állapotának függvényében bármikor korlátozható, felfüggeszthető vagy visszavonható.
17. cikk
Csökkent egészségügyi alkalmasság
1. A szakszolgálati engedély birtokosa:
a)
nem gyakorolhatja a szakszolgálati engedélyéből fakadó jogosultságokat, ha tudomása van egészségügyi alkalmasságának bárminemű csökkenéséről, amely miatt esetleg nem képes biztonságosan ellátni a szóban forgó jogosultságokból fakadó feladatait;
b)
értesíti az érintett léginavigációs szolgáltatókat, ha tudomására jutott egészségügyi alkalmasságának bárminemű csökkenése, vagy bármely olyan pszichotróp anyag vagy gyógyszer hatása alatt áll, amely miatt esetleg nem képes biztonságos módon ellátni a szakszolgálati engedélyben foglalt jogosultságokból fakadó feladatait.
2. A léginavigációs szolgáltatók eljárásokat dolgoznak ki az egészségügyi alkalmasság csökkenésével járó operatív hatások kezelésére, és tájékoztatják az illetékes hatóságot, ha valamely légiforgalmi irányító egészségügyi szempontból alkalmatlannak bizonyult.
3. A (2) bekezdésben említett eljárásokat az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia.
IV. FEJEZET
A KÉPZÉSI SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
18. cikk
A képzési szervezetek tanúsítása
1. A képzési szervezetek tanúsítása iránti kérelmeket az illetékes hatósághoz kell benyújtani az általa megállapított eljárás keretében.
2. A képzési szervezeteknek igazolniuk kell, hogy olyan személyzettel és felszereltséggel rendelkeznek, valamint olyan környezetben működnek, amely alkalmas a gyakornok légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély vagy a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedély megszerzéséhez, illetve megtartásához szükséges képzés nyújtására.
3. A képzési szervezeteknek az illetékes hatóságok által meghatalmazott bármely személy számára hozzáférést kell biztosítaniuk az érintett helyiségekhez annak érdekében, hogy az megvizsgálhassa a vonatkozó nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat és az illetékes hatóság feladatainak végrehajtásához szükséges egyéb anyagokat.
19. cikk
A képzési szervezetek irányítási rendszere
A képzési szervezetek:
a)
hatékony irányítási rendszerrel és elegendő, megfelelő szakképesítéssel és gyakorlattal rendelkező személyzettel rendelkeznek az ebben a rendeletben meghatározott előírások szerinti képzés nyújtásához;
b)
egyértelműen meghatározzák a biztonsági felelősségi köröket a jóváhagyott képzési szervezet egészére nézve, ideértve a felső vezetés közvetlen felelősségét is;
c)
rendelkeznek a kínált képzéstípusnak megfelelő, szükséges felszereléssel, berendezéssel és helyiségekkel;
d)
bizonyítékot szolgáltatnak az irányítási rendszer részeként alkalmazott minőségirányítási rendszerről, amely az azon rendszereknek és eljárásoknak való megfelelést, illetve azon rendszerek és eljárások megfelelőségét ellenőrzi, amelyek biztosítják, hogy a nyújtott képzési szolgáltatások teljesítik az ebben a rendeletben meghatározott követelményeket;
e)
rendelkeznek olyan nyilvántartási rendszerrel, amely lehetővé teszi a szakszerű tárolást és a vonatkozó tevékenységek megbízható nyomon követését;
f)
bizonyítják, hogy elegendő pénzügyi eszköz áll rendelkezésükre a képzésnek az ebben a rendeletben meghatározott előírások szerinti biztosításához, valamint hogy a tevékenységek - a biztosított képzés jellegével összhangban - elegendő biztosítási fedezettel rendelkeznek.
20. cikk
A képzési tanfolyamokra, kezdő és munkahelyi képzési tervekre és munkahelyi szaktudás-értékelő rendszerekre vonatkozó követelmények
1. A képzési szervezetek az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátják a képzési tanfolyamok és - adott esetben - a munkahelyi képzési tervek, illetve a munkahelyi szaktudás-értékelő rendszerek tartalmára, szervezésére és időtartamára vonatkozó részletek kidolgozása során felhasználandó módszertant.
2. Ennek magában kell foglalnia a vizsgák vagy értékelések megszervezésének módját is. A kezdő képzésre, köztük a szimulátoros képzésre vonatkozó vizsgák esetében részletesen fel kell tüntetni a vizsgáztatók és értékelők szakképesítését.
V. FEJEZET
AZ ILLETÉKES HATÓSÁGRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
21. cikk
Az illetékes hatóság függetlensége
1. Az illetékes hatóságoknak függetleneknek kell lenniük a léginavigációs szolgáltatóktól és a képzési szervezetektől. Ezt a függetlenséget az illetékes hatóságok, illetve az említett szolgáltatók és szervezetek közötti, legalább funkcionális szinten megvalósított megfelelő szétválasztással kell elérni. A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatásköreiket pártatlan és átlátható módon gyakorolják.
2. A tagállamok értesítik az Ügynökséget illetékes hatóságaik nevéről és címéről, valamint ezek mindenkori változásairól.
22. cikk
Az illetékes hatóság feladatai
1. A légiforgalmi irányítók munkájának magas biztonsági fokon való végzéséhez elengedhetetlen alkalmassági szintek biztosítása érdekében az illetékes hatóság felügyeli és figyelemmel kíséri a képzési tevékenységeket.
2. Az illetékes hatóság feladatai a következőket foglalják magukban:
a)
azon szakszolgálati engedélyek, jogosítások és kiterjesztések kiadása és visszavonása, amelyek esetében a vonatkozó képzésre és értékelésre az illetékes hatóság felelősségi körében került sor;
b)
azon jogosítások és kiterjesztések újraérvényesítése, megújítása és felfüggesztése, amelyek esetében az általuk biztosított jogosultságok gyakorlása az illetékes hatóság felelősségi körébe tartozik;
c)
a képzési szervezetek tanúsítása;
d)
a képzési tanfolyamok, munkahelyi képzési tervek és munkahelyi szaktudás-értékelő rendszerek jóváhagyása;
e)
a vizsgáztatók, illetve szaktudás-értékelők jóváhagyása;
f)
a képzési rendszerek ellenőrzése és auditálása;
g)
a megfelelő fellebbezési és értesítési mechanizmusok kidolgozása;
h)
a „kibővített” nyelvismereti szint (ötös szint) szükségességének jóváhagyása, összhangban a 13. cikk (5) bekezdésével;
i)
A 17. cikk (3) bekezdése szerinti, az egészségügyi alkalmasság csökkenésével kapcsolatos eljárások jóváhagyása.
23. cikk
Szakszolgálati engedélyek, jogosítások, kiterjesztések és minősítések kiadása és érvényességének megtartása
1. Az illetékes hatóság eljárásokat dolgoz ki a szakszolgálati engedélyek, a kapcsolódó jogosítások, kiterjesztések és orvosi minősítések kérelmezésére, kiadására, megújítására és újraérvényesítésére.
2. Kérelem beérkezése esetén az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy a kérelmező megfelel-e az e rendelet szerinti követelményeknek.
3. Miután meggyőződött arról, hogy a kérelmező megfelel az e rendeletben foglalt követelményeknek, az illetékes hatóság kiadja, megújítja vagy újraérvényesíti az adott szakszolgálati engedélyt, kapcsolódó jogosítást, kiterjesztést vagy orvosi minősítést.
4. Az illetékes hatóság által kiadott szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell az I. mellékletben meghatározott adatokat.
5. Amennyiben a szakszolgálati engedélyt nem angol nyelven adták ki, annak tartalmaznia kell az I. melléklet szerinti adatok angol nyelvű fordítását.
24. cikk
A szaktudás értékelése
1. Az illetékes hatóságok jóváhagyják azon szakszolgálati engedélyeseket, akik a szakszolgálati munkahelyi képzések és továbbképzések során vizsgáztatóként vagy szaktudás-értékelőként járhatnak el.
2. A jóváhagyás meghosszabbítható érvényességi ideje három év.
25. cikk
Nyilvántartás
Az illetékes hatóságok nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza a felelősségi körükbe tartozó szakszolgálati engedélyesek kompetenciáira és a kiterjesztések érvényességi időpontjaira vonatkozó adatokat.
26. cikk
Információcsere
Az illetékes hatóságok - a 216/2008/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése szerinti bizalmassági elv kellő figyelembevételével - megfelelő információcserét folytatnak és kölcsönös segítséget nyújtanak egymásnak e rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében, különösen a légiforgalmi irányítók Európai Unión belüli szabad mozgását érintő esetekben.
27. cikk
A képzési szervezetek tanúsítási eljárása
1. Az illetékes hatóságok eljárásokat dolgoznak ki a képzési szervezetek tanúsítványainak kérelmezésére, kiadására és érvényességének megtartására.
2. Az illetékes hatóságok a tanúsítványt abban az esetben adják ki, ha a kérelmet benyújtó képzési szervezet megfelel az IV. fejezetben meghatározott követelményeknek.
3. A tanúsítvány kiadható az egyes képzéstípusokra vonatkozóan, vagy egyéb léginavigációs szolgáltatásokkal kombinálva, utóbbi esetben a képzéstípust és a léginavigációs szolgáltatás típusát szolgáltatáscsoportként kell tanúsítani.
4. A tanúsítványon fel kell tüntetni a IV. mellékletben foglalt adatokat.
28. cikk
A képzési szervezetek tevékenységeinek figyelemmel kísérése; végrehajtási intézkedések
1. Az illetékes hatóságok ellenőrzik a képzési szervezet tanúsítványához kapcsolódó követelményeknek és feltételeknek való megfelelést.
2. Az ebben a rendeletben meghatározott normáknak való hatékony megfelelés biztosítása céljából az illetékes hatóságok rendszeresen auditálják a képzési szervezeteket.
3. A rendszeres auditáláson túlmenően az illetékes hatóságok bejelentés nélkül is végezhetnek vizsgálatokat az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés ellenőrzése érdekében.
4. Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a képzési szervezet tanúsítványának tulajdonosa már nem teljesíti a tanúsítványához kapcsolódó követelményeket vagy feltételeket, megfelelő végrehajtási intézkedéseket tesz, amelyek kiterjedhetnek a tanúsítvány visszavonására is.
5. Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban kiadott tanúsítványokat kölcsönösen el kell ismerni.
29. cikk
Az engedélyek elismerése
1. A tagállamok elismerik az e rendelet rendelkezéseivel összhangban más tagállamok által kiadott szakszolgálati engedélyeket és gyakornoki szakszolgálati engedélyeket, valamint azok kapcsolódó jogosításait, jogosításkiterjesztéseit és nyelvi kiterjesztéseit, továbbá a kapcsolódó orvosi minősítéseket.
Ugyanakkor amennyiben valamely tagállam a 9. cikk (3) bekezdésében alsó korhatárként előírt 21 évnél alacsonyabb korhatárt határozott meg, a légiforgalmi szakszolgálati engedélyből fakadó jogosultságok gyakorlásának az engedélyt kiadó tagállam területére kell korlátozódnia mindaddig, amíg az engedélyes el nem éri 21. életévét.
Amennyiben az engedélyes a szakszolgálati engedélyéből fakadó jogosultságokat nem a kiadás helye szerinti tagállamban gyakorolja, jogosult szakszolgálati engedélyét - minden további feltétel nélkül - a jogosultságok gyakorlásának helye szerinti tagállam által kiadott szakszolgálati engedélyre cserélni.
A munkahelyi kiterjesztés megadásához az illetékes hatóság megköveteli, hogy a kérelmező teljesítse az adott kiterjesztéshez kapcsolódó speciális feltételeket, a szakszolgálati egység, szektor vagy beosztás pontos megnevezésével. A munkahelyi képzési terv kidolgozása során a képzési szervezet megfelelően figyelembe veszi a kérelmező megszerzett szakismereteit és gyakorlati tapasztalatát.
2. Az illetékes hatóság a kérelmező számára javasolt képzést tartalmazó munkahelyi képzési tervet jóváhagyja vagy elutasítja, legkésőbb a bizonyítékok bemutatását követő hat héten belül, függetlenül az esetleges fellebbezés miatti késedelemtől. Az illetékes hatóság biztosítja a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvének érvényesülését.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
30. cikk
Az alapvető követelményeknek való megfelelés
Az Ügynökségnek értékelnie kell a légiforgalmi irányítók e rendeletben meghatározott engedélyezési rendszerét, valamint az „átfogó légiközlekedési rendszerszemlélet” megvalósításához és a 216/2008/EK rendelet Vb. melléklete szerinti alapvető követelményeknek való teljes megfeleléshez szükséges további javító intézkedések lehetőségét, hogy olyan véleményt terjeszthessen a Bizottság elé, amely magában foglalja ennek a rendeletnek az esetleges módosításait is.
31. cikk
Eltérések
1. E rendelet 11. cikkétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek a 2006/23/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdésének alapján nemzeti jogosításkiterjesztéseket dolgoztak ki, tovább alkalmazhatják e rendelet hatálybalépésekor hatályban lévő nemzeti jogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit.
2. E rendelet 12. cikkétől eltérve, azok a tagállamok, amelyek a 2006/23/EK irányelv 10. cikke alapján előírták, hogy a munkahelyi kiterjesztésből fakadó jogosultságokat a szakszolgálati engedélyes csak egy meghatározott korhatár alatt gyakorolhatja, tovább alkalmazhatják az e rendelet hatálybalépésekor hatályban lévő nemzeti jogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit.
3. Amennyiben valamely tagállam úgy dönt, hogy alkalmazza az (1) és (2) bekezdés szerinti eltéréseket, értesíti erről a Bizottságot és az Ügynökséget.
32. cikk
Átmeneti rendelkezések
1. E rendelet II. mellékletének A. részétől eltérve, a képzési szervezetek az e rendelet hatálybalépését követő egy éven át továbbra is alkalmazhatják a „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” (a légiforgalmi irányítók alapképzése közös törzsanyagának tartalmára vonatkozó előírás) 2004. december 10-i kiadásán alapuló képzési terveiket.
2. Az e rendelet hatálybalépésekor a 2006/23/EK irányelv rendelkezésein alapuló nemzeti jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kiadott szakszolgálati engedélyeket, jogosításokat, kiterjesztéseket, orvosi minősítéseket és a képzési szervezetek tanúsítványait úgy kell tekinteni, hogy azokat e rendeletnek megfelelően állították ki.
3. Azon kérelmezőknek, akik szakszolgálati engedélyre, jogosításra, kiterjesztésre, orvosi minősítésre vagy képzési szervezet tanúsítására irányuló kérelmüket e rendelet hatálybalépése előtt nyújtották be, és részükre még nem adtak ki szakszolgálati engedélyt, jogosítást, kiterjesztést, orvosi minősítést vagy képzési szervezetre vonatkozó tanúsítást, a szakszolgálati engedély, jogosítás, kiterjesztés, orvosi minősítés vagy a képzési szervezetre vonatkozó tanúsítvány kiadását megelőzően igazolniuk kell az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelést.
4. Ha e rendelet hatálybalépése előtt valamely tagállam illetékes hatóságához tanúsítvány kiadása iránti kérelmet nyújtott be egy olyan képzési szervezet, amelynek illetékes hatósága - a 4. cikkel összhangban - az Ügynökség, akkor a szóban forgó hatóság az Ügynökséggel együttműködve véglegesíti a tanúsítási eljárást, és a tanúsítvány kiadásakor továbbítja az aktát az Ügynökség részére.
5. Ha valamely tagállam illetékes hatóságának felelősségi körébe tartozott egy olyan képzési szervezet biztonsági felügyelete, amelynek illetékes hatósága - a 4. cikkel összhangban - az Ügynökség, akkor a szóban forgó hatóság e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül az Ügynökségre ruházza át az említett szervezet feletti biztonsági felügyeleti funkciót.
33. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 10-én.