EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 386/2012
af 19. april 2012
om bemyndigelse af Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder samling af repræsentanter for den offentlige og den private sektor i Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 118, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den økonomiske velfærd i Unionen kræver vedvarende kreativitet og innovation. Foranstaltninger, der giver en effektiv beskyttelse af både kreativitet og innovation, er derfor en forudsætning for at sikre Unionens fremtidige velstand.
(2)
Intellektuelle ejendomsrettigheder er en vigtig driftskapital, som bidrager til at sikre, at opfindere og innovatorer får et rimeligt afkast af deres arbejde, og at deres investering i forskning og nye idéer beskyttes.
(3)
Det er vigtigt med en sund, harmoniseret og progressiv tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder i bestræbelserne på at opfylde ambitionerne i Europa 2020-strategien, herunder »En digital dagsorden for Europa«.
(4)
Den vedvarende stigning i antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder udgør en reel trussel ikke bare mod Unionens økonomi, men også i mange tilfælde mod EU-forbrugernes sundhed og sikkerhed. Det er derfor nødvendigt med effektive, umiddelbare og koordinerede foranstaltninger på nationalt, europæisk og globalt niveau, hvis det skal lykkes at bekæmpe dette fænomen.
(5)
I forbindelse med den overordnede strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder, som fastsat i Rådets resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering (3), opfordrede Rådet Kommissionen til at oprette et Europæisk Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering. Kommissionen dannede derfor et netværk af eksperter fra den offentlige og den private sektor og beskrev netværkets opgaver i sin meddelelse om bedre håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked. Navnet på Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering bør ændres til Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder (herefter »observationscentret«).
(6)
Det fremgår af meddelelsen, at observationscentret bør fungere som centralt organ til indsamling, overvågning og rapportering af oplysninger og data om alle former for krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Det bør blive en platform for samarbejdet mellem repræsentanter for nationale myndigheder og berørte parter med henblik på udveksling af idéer og ekspertise om bedste praksis og udformning af anbefalinger om fælles håndhævelsesstrategier til beslutningstagere. Det præciseres i meddelelsen, at Kommissionens tjenestegrene skal huse og forvalte observationscentret.
(7)
I sin resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (4) opfordrede Rådet Kommissionen, medlemsstaterne og industrien til at give observationscentret tilgængelige, pålidelige og sammenlignelige data om varemærkeforfalskning og piratkopiering, og til, for så vidt angår observationscentret, i fællesskab at udvikle og blive enige om planer for at indsamle yderligere oplysninger. Rådet opfordrede ligeledes observationscentret til hvert år at offentliggøre en samlet årsrapport, som omhandler varemærkeforfalskningens og piratkopieringens anvendelsesområde, omfang og vigtigste karakteristika samt deres indvirkning på det indre marked. Denne årsrapport bør udarbejdes ved brug af de relevante oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder, Kommissionen og den private sektor, som skal afgives inden for rammerne af databeskyttelseslovgivningen. Rådet anerkendte også betydningen af at udvikle nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, og samtidig forebygge og bekæmpe krænkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som nødvendige midler til at fremme økonomisk vækst, beskæftigelse og kulturel mangfoldighed.
(8)
I sine konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union (5) opfordrede Rådet Kommissionen til at indføre et klart retsgrundlag for, at Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) kan indgå i aktiviteter i tilknytning til håndhævelse, herunder bekæmpelse af forfalskning, navnlig ved at fremme samarbejdet med de nationale varemærkekontorer og observationscentret. I den henseende fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (6) bl.a. visse foranstaltninger til fremme af samarbejde, herunder udveksling af information, medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og Kommissionen.
(9)
I sin henstilling af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (7) henstillede Europa-Parlamentet til Rådet at bevare fuldstændig og sikker adgang til internettet og tilskyndede samtidig til offentlig/privat samarbejde om forbedring af retshåndhævelsessamarbejdet.
(10)
I sin beslutning af 22. september 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (8) opfordrede Europa-Parlamentet medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide samarbejdet mellem harmoniseringskontoret og de nationale kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at omfatte bekæmpelsen af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(11)
I sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (9) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at tage hensyn til små og mellemstore virksomheders specifikke problemer med at gøre deres intellektuelle ejendomsrettigheder gældende, og til at fremme bedste praksis og effektive metoder til at respektere disse rettigheder.
(12)
I sin beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (10) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at sikre fuld harmonisering og retssikkerhed samt et ensartet højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoner under alle omstændigheder.
(13)
I betragtning af den række forskellige opgaver observationscentret skal varetage, er det nødvendigt at finde en løsning, som sikrer en passende og bæredygtig infrastruktur til udførelse af centrets opgaver.
(14)
Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (11) indeholder bestemmelser om administrativt samarbejde mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes domstole eller andre kompetente myndigheder samt om udveksling af publikationer mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret. Harmoniseringskontoret har på dette grundlag etableret et samarbejde med de nationale kontorer, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Harmoniseringskontoret råder således allerede i et betydeligt omfang over den nødvendige erfaring og ekspertise til at levere en passende og bæredygtig infrastruktur til gennemførelse af observationscentrets opgaver.
(15)
Harmoniseringskontoret er således velegnet til at varetage disse opgaver.
(16)
Disse opgaver bør vedrøre alle intellektuelle ejendomsrettigheder, som er omfattet af direktiv 2004/48/EF, eftersom krænkelseshandlinger ofte berører en række forskellige intellektuelle ejendomsrettigheder. Det er desuden nødvendigt med data og udveksling af bedste praksis om hele det ovennævnte spektrum af intellektuelle ejendomsrettigheder for at kunne danne sig et fuldstændigt billede af situationen og gøre det muligt at udforme helhedsstrategier med henblik på at nedbringe antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(17)
De opgaver, som harmoniseringskontoret bør udføre, hænger sammen med de håndhævelses- og rapporteringsbestemmelser, der er fastsat i direktiv 2004/48/EF. Harmoniseringskontoret bør således levere tjenester til nationale myndigheder eller operatører, der især påvirker direktivets ensartede gennemførelse, og som formodes at fremme dets anvendelse. Harmoniseringskontorets opgaver bør således betragtes som tæt knyttet til formålet med retsakter om tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.
(18)
Observationscentret, der sammensættes af harmoniseringskontoret, bør udvikle sig til et ekspertisecenter for oplysninger og data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder ved at drage fordel af harmoniseringskontorets ekspertise, erfaring og ressourcer.
(19)
Harmoniseringskontoret bør fungere som et samlingspunkt for offentlige myndigheder og den private sektor og give mulighed for indsamling, analyse og spredning af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder og krænkelsen af disse rettigheder, fastlæggelse og fremme af bedste praksis og af strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og for forbrugeroplysning om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Desuden bør harmoniseringskontoret udføre supplerende opgaver, f.eks. forbedre forståelsen for værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder, fremme udveksling af oplysninger om nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, forbedre ekspertisen hos personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, gennem passende uddannelsesforanstaltninger, fremme kendskabet til teknikker til forebyggelse af varemærkeforfalskning og forbedre samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer. Kommissionen bør inddrages i de aktiviteter, som harmoniseringskontoret udfører i henhold til denne forordning.
(20)
Harmoniseringskontoret bør således fremme og støtte de aktiviteter hos nationale myndigheder, den private sektor og EU-institutionerne, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig disses aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af disse rettigheder. Harmoniseringskontorets udøvelse af sine beføjelser i medfør af denne forordning forhindrer ikke medlemsstaterne i at udøve deres kompetencer. Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner eller undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
(21)
Med henblik på at udføre disse opgaver så effektivt som muligt bør harmoniseringskontoret høre og samarbejde med andre myndigheder på nationalt, europæisk og, hvor det er relevant, internationalt niveau, skabe synergier med aktiviteter, som gennemføres af disse myndigheder, og undgå enhver overlapning af foranstaltninger.
(22)
Harmoniseringskontoret bør gennemføre de opgaver og aktiviteter, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, ved at gøre brug af sine egne budgetmidler.
(23)
Hvad angår repræsentanter for den private sektor bør harmoniseringskontoret, når observationscentret samles i forbindelse med dets aktiviteter, inddrage et repræsentativt udvalg af de økonomiske sektorer, herunder de kreative industrier, der er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, særlig repræsentanter for rettighedshavere, herunder kunstnere og andre ophavsmænd, samt internetformidlere. Det bør ligeledes sikres, at der er en passende repræsentation af forbrugere og af små og mellemstore virksomheder.
(24)
De oplysningsforpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne og den private sektor, bør ikke skabe unødvendige administrative byrder og bør tilstræbe at undgå overlapninger, for så vidt angår data, der allerede er meddelt EU-institutionerne af medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor i medfør af eksisterende EU-indberetningsforpligtelser
(25)
Målet for denne forordning, nemlig at bemyndige harmoniseringskontoret til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning bemyndiges Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) til at varetage opgaver, der sigter på at fremme og støtte nationale myndigheders, den private sektors og EU-institutionernes aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er omfattet af direktiv 2004/48/EF. Under udførelsen af disse opgaver tilrettelægger, administrerer og støtter harmoniseringskontoret møder mellem eksperter, myndigheder og berørte parter, der samles under betegnelsen »Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder« (herefter »observationscentret«).
Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner og undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
Artikel 2
Opgaver og aktiviteter
1. Harmoniseringskontoret har følgende opgaver:
a)
at forbedre forståelsen for værdien af intellektuel ejendomsret
b)
at forbedre forståelsen for omfanget og konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
at fremme kendskabet til bedste praksis i den offentlige og private sektor med hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
d)
at bistå med at gøre borgerne mere bevidste om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
e)
at forbedre ekspertisen hos de personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
f)
at fremme kendskabet til tekniske værktøjer til forebyggelse og imødegåelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
g)
at stille mekanismer til rådighed, der bidrager til at forbedre onlineudvekslingen mellem myndigheder i medlemsstaterne, der arbejder på området for intellektuelle ejendomsrettigheder, af information vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder samt fremme samarbejdet med og imellem disse myndigheder
h)
i samråd med medlemsstaterne at arbejde på at fremme det internationale samarbejde med tredjelandes kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at udforme strategier og udvikle teknikker, kvalifikationer og værktøjer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder.
2. For at udføre de i stk. 1 anførte opgaver gennemfører harmoniseringskontoret følgende aktiviteter i overensstemmelse med det i henhold til artikel 7 vedtagne arbejdsprogram og i overensstemmelse med EU-retten:
a)
etablering af en gennemsigtig metode til indsamling, analyse og rapportering af uafhængige, objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
b)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om den økonomiske værdi af intellektuelle ejendomsrettigheder og deres bidrag til økonomisk vækst, velfærd, innovation, kreativitet, kulturel mangfoldighed, skabelsen af kvalitetsjob og udviklingen af produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet i Unionen
d)
levering af regelmæssige vurderinger og specifikke rapporter for de enkelte økonomiske sektorer, geografiske områder og typer af intellektuelle ejendomsrettigheder, der krænkes, med en evaluering af bl.a. konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder for samfundet, økonomien, herunder en vurdering af følgerne for små og mellemstore virksomheder, samt for sundheden, miljøet og sikkerheden
e)
indsamling, analyse og formidling af oplysninger om bedste praksis mellem de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, og i givet fald udarbejdelse af anbefalinger om strategier på grundlag af denne praksis
f)
udarbejdelse af rapporter og publikationer for at øge bevidstheden blandt EU-borgerne om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder og, med det for øje, afholdelse af konferencer, begivenheder og møder på europæisk og internationalt niveau samt ydelse af støtte til nationale og europæiske tiltag, herunder on- og off-linekampagner, navnlig gennem levering af data og oplysninger
g)
overvågning af udviklingen af nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, tilskyndelse til informationsudveksling og skærpelse af forbrugernes bevidsthed i den henseende
h)
udvikling og planlægning af onlineundervisning og andre former for uddannelse af nationale tjenestemænd, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
i)
afholdelse af ad hoc-ekspertmøder, herunder møder med akademiske eksperter og med relevante repræsentanter for civilsamfundet, til støtte for dets arbejde i henhold til denne forordning
j)
fastlæggelse og fremme af tekniske redskaber for fagfolk og benchmarkingteknikker, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
k)
samarbejde med de nationale myndigheder og Kommissionen om at udvikle et online-netværk til at lette udvekslingen af oplysninger om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder mellem de offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
l)
samarbejde med og udvikling af synergier mellem medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret, herunder Benelux-kontoret for intellektuel ejendomsret, samt andre myndigheder i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, med henblik på udvikling og fremme af teknikker, færdigheder og værktøjer vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder uddannelsesprogrammer og oplysningskampagner
m)
udvikling i samråd med medlemsstaterne af programmer for teknisk bistand til tredjelande og udvikling og levering af specifikke uddannelsesprogrammer og -tilbud til tjenestemænd fra tredjelande, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
n)
fremlæggelse af anbefalinger til Kommissionen om aspekter, der er omfattet af denne forordning, på anmodning fra Kommissionen
o)
gennemførelse af lignende aktiviteter, som er nødvendige, for at observationscentret kan varetage sine opgaver som fastsat i stk. 1.
3. Ved udførelsen af de i stk. 1 og 2 nævnte opgaver og aktiviteter skal harmoniseringskontoret overholde de eksisterende bestemmelser i EU-retten om databeskyttelse.
Artikel 3
Finansiering
Harmoniseringskontoret gennemfører til enhver tid de aktiviteter, som det bemyndiges til at varetage i henhold til denne forordning, ved anvendelse af egne budgetmidler.
Artikel 4
Observationscentrets møder
1. Harmoniseringskontoret skal for at gennemføre de i artikel 2, stk. 2, anførte aktiviteter mindst en gang om året indkalde repræsentanter for offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, der beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, og repræsentanter for den private sektor til observationscentrets møder, så de kan deltage i harmoniseringskontorets arbejde i henhold til denne forordning.
2. Repræsentanter for den private sektor, der indkaldes til observationscentrets møder, skal omfatte et bredt, repræsentativt og afbalanceret udsnit af EU-organer og nationale organer, der repræsenterer de forskellige økonomiske sektorer, herunder de kreative sektorer, som er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder, kunstnere og andre ophavsmænd skal være passende repræsenteret.
3. Harmoniseringskontoret opfordrer hver medlemsstat til at sende mindst en repræsentant for sin offentlige forvaltning til observationscentrets møder. Medlemsstaterne sikrer i denne forbindelse kontinuitet i observationscentrets arbejde.
4. De i stk. 1 anførte møder kan suppleres med arbejdsgrupper i observationscentret bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor.
5. Når det er hensigtsmæssigt, og i tillæg til de i stk. 1 anførte møder, organiserer harmoniseringskontoret møder med deltagelse af:
a)
repræsentanter for offentlige administrationer, organer og organisationer i medlemsstaterne, eller
b)
repræsentanter for den private sektor.
6. Medlemmer eller andre repræsentanter for Europa-Parlamentet og repræsentanter for Kommissionen inviteres til de i nærværende artikel omhandlede møder, enten som deltagere eller som observatører afhængigt af, hvad der er hensigtsmæssigt.
7. De deltagende repræsentanters navne, dagsordenen og mødereferatet for de i nærværende artikel omhandlede møder offentliggøres på harmoniseringskontorets websted.
Artikel 5
Oplysningspligt
1. I hensigtsmæssigt omfang og i overensstemmelse med national lovgivning, herunder lovgivningen om behandling af personoplysninger, skal medlemsstaterne på harmoniseringskontorets anmodning eller på eget initiativ:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om deres overordnede politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og om enhver ændring heraf
b)
levere tilgængelige statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
oplyse harmoniseringskontoret om væsentlig retspraksis.
2. Med forbehold for lovgivningen om behandling af personoplysninger og for beskyttelse af fortrolige oplysninger skal repræsentanterne for den private sektor, der mødes som en samling i observationscentret, på harmoniseringskontorets anmodning, når det er muligt:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde og om enhver ændring heraf
b)
levere statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde.
Artikel 6
Harmoniseringskontoret
1. De relevante bestemmelser i afsnit XII i forordning (EF) nr. 207/2009 finder anvendelse på udførelsen af de i denne forordning omhandlede opgaver og aktiviteter.
2. I medfør af beføjelserne i henhold til artikel 124 i forordning (EF) nr. 207/2009 vedtager harmoniseringskontorets præsident de interne administrative bestemmelser og offentliggør de bekendtgørelser, der er nødvendige for at gennemføre de opgaver, der blevet tillagt harmoniseringskontoret i henhold til denne forordning.
Artikel 7
Arbejdsprogrammets og aktivitetsrapportens indhold
1. Harmoniseringskontoret udarbejder, i overensstemmelse med Unionens politikker og prioriteter på området for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og i samarbejde med de i artikel 4, stk. 5, litra a), omhandlede repræsentanter, et årligt arbejdsprogram, der på hensigtsmæssig vis prioriterer aktiviteterne inden for rammerne af denne forordning og for observationscentrets møder.
2. Det i stk. 1 omhandlede arbejdsprogram forelægges for harmoniseringskontorets administrationsråd til orientering.
3. Den i artikel 124, stk. 2, litra d), i forordning (EF) nr. 207/2009 anførte aktivitetsrapport skal mindst indeholde nedenstående oplysninger om harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til nærværende forordning:
a)
en gennemgang af de vigtigste aktiviteter i det foregående kalenderår
b)
resultater opnået i løbet af det foregående kalenderår, i givet fald ledsaget af sektorspecifikke rapporter med en analyse af situationen i de forskellige erhvervs- og produktsektorer
c)
en overordnet vurdering af gennemførelsen af harmoniseringskontorets opgaver som fastsat i denne forordning og i det arbejdsprogram, der er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1
d)
en gennemgang af de aktiviteter, som harmoniseringskontoret agter at iværksætte i fremtiden
e)
bemærkninger om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og om mulige fremtidige politikker og strategier, herunder for hvordan samarbejdet med og imellem medlemsstaterne kan gøres mere effektivt
f)
en overordnet vurdering af, om alle de i artikel 4, stk. 2, nævnte aktører er fyldestgørende repræsenteret.
Harmoniseringskontorets præsident hører de i artikel 4, stk. 5, litra a), nævnte repræsentanter i observationscentret om de relevante dele af aktivitetsrapporten, før rapporten fremsendes til Europa-Parlamentet, Kommissionen og administrationsrådet.
Artikel 8
Evaluering
1. Senest den 6. juni 2017 vedtager Kommissionen en rapport med en evaluering af denne forordning.
2. I evalueringsrapporten vurderes gennemførelsen af denne forordning, særlig med hensyn til indvirkningen på håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked.
3. Ved udarbejdelsen af evalueringsrapporten hører Kommissionen harmoniseringskontoret, medlemsstaterne og de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, om de i stk. 2 anførte aspekter.
4. Kommissionen fremsender evalueringsrapporten til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og foretager en bred høring af de berørte parter om evalueringsrapporten.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 19. april 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 386/2012/EU RENDELETE
(2012. április 19.)
a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 118. cikkének első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió gazdasági jóléte a kreativitás és az innováció fenntartásán nyugszik. Ezért az Unió jövőbeli prosperitásának biztosítása során elengedhetetlenek az ezek hatékony védelmét szolgáló intézkedések.
(2)
A szellemi tulajdonjogok alapvető üzleti vagyoni értékek, amelyek hozzájárulnak annak biztosításához, hogy az alkotók és a feltalálók megkapják a munkájuk méltányos ellenértékét, továbbá, hogy a kutatásba és az új ötletekbe eszközölt befektetésük védve legyen.
(3)
A szellemi tulajdonjogok megalapozott, összehangolt és progresszív megközelítése alapvetően fontos az európai digitális menetrendet is tartalmazó Európa 2020 stratégia céljainak elérésére irányuló törekvés során.
(4)
A szellemi tulajdoni jogsértések számának folyamatos növekedése nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem sok esetben az uniós fogyasztók egészségét és biztonságát is. Ezért hatékony, azonnali és összehangolt cselekvésre van szükség nemzeti, európai és globális szinten is annak érdekében, hogy e jelenséggel sikeresen fel lehessen venni a harcot.
(5)
A hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásban (3) előirányzott, a szellemi tulajdonjogokról szóló átfogó stratégia összefüggésében a Tanács felkérte a Bizottságot arra, hogy hozzon létre egy európai megfigyelőközpontot a hamisítás és a kalózkodás területén. A Bizottság ezért a közszféra és a magánszektor részvételével szakértői hálózatot alakított ki, amelynek feladatait a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló közleményében határozta meg. A hamisítás és a kalózkodás európai megfigyelőközpontjának nevét szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjára (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) kell változtatni.
(6)
Az említett közlemény megállapította, hogy a Megfigyelőközpontnak a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó információk és adatok összegyűjtésének, figyelemmel kísérésének és elemzésének központi erőforrásaként kell szolgálnia. Együttműködési platformként kell működnie a nemzeti hatóságok képviselői és az érdekeltek között, hogy megoszthassák egymással elképzeléseiket és szakértelmüket a legjobb gyakorlatokat illetően, és közös jogérvényesítési stratégiákra vonatkozó ajánlásokat fogalmazhassanak meg a politikai döntéshozók számára. A közlemény rendelkezik arról, hogy a Megfigyelőközpont gazdái és irányítói a Bizottság szolgálatai lesznek.
(7)
A Tanács a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről szóló, 2010. március 1-jei állásfoglalásában (4) felkérte a Bizottságot, a tagállamokat és az ipart arra, hogy a Megfigyelőközpontot lássák el a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás terén rendelkezésre álló megbízható és összehasonlítható adatokkal, és - a Megfigyelőközpont keretében - együttesen dolgozzanak ki és fogadjanak el a további információk gyűjtésére vonatkozó terveket. A Tanács továbbá felkérte a Megfigyelőközpontot, hogy minden évben tegyen közzé átfogó éves jelentést a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás elterjedtségéről, mértékéről és fő jellemzőiről, valamint a belső piacra gyakorolt hatásáról. Az éves jelentést a tagállami hatóságok, a Bizottság és a magánszektor által e célra szolgáltatott vonatkozó információ felhasználásával, az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban kell elkészíteni. A Tanács emellett elismerte a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, és egyúttal a szellemi tulajdoni jogsértéseket megelőző és az ilyen jogsértések ellen küzdő új versenyképes üzleti modellek kidolgozásának jelentőségét is, amelyek a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a kulturális sokszínűség megerősítésének elengedhetetlen eszközei.
(8)
A Tanács az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (5) felkérte a Bizottságot arra, hogy teremtse meg a jogi alapját a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) jogérvényesítéssel kapcsolatos tevékenységekbe történő bevonásának, ideértve a hamisítás elleni küzdelmet is, különösen a nemzeti védjegyhivatalokkal és a Megfigyelőközponttal való együttműködés elmélyítése révén. Ebben a tekintetben a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezik többek között a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés elősegítését célzó egyes intézkedésekről, ideértve az információcserét is.
(9)
Az Európai Parlament a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, 2009. március 26-i ajánlásában (7) javasolta, hogy a Tanács a korlátlan és biztonságos internet-hozzáférés fenntartása mellett ösztönözze a magán- és a közszféra együttműködését a bűnüldözési együttműködés fokozásában.
(10)
Az Európai Parlament a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalásában (8) felhívta a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy a Hivatal és a szellemitulajdon-védelmi nemzeti hivatalok közötti együttműködést terjesszék ki a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemre is.
(11)
Az Európai Parlament a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő potenciál felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában (9) sürgette a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kis- és középvállalkozások speciális problémáit a szellemi tulajdonjogaik érvényesítése során, valamint támogassa a legjobb gyakorlatokat és a hatékony módszereket e jogok tiszteletben tartása tekintetében.
(12)
Az Európai Parlament a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalásában (10) felhívta a Bizottságot, hogy biztosítsa a teljes körű harmonizációt és jogbiztonságot, ugyanakkor gondoskodjon az egyének egységes és magas szintű védelméről minden körülmények között.
(13)
A Megfigyelőközpontra ruházott feladatok mértékére tekintettel megoldást kell találni a feladatai elvégzéséhez megfelelő és fenntartható infrastruktúra biztosítására.
(14)
A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (11) rendelkezik a Hivatal és a tagállami bíróságok, illetve hatóságok közötti igazgatási együttműködésről, valamint a kiadványok cseréjéről a Hivatal és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai között. Ennek alapján alakította ki a Hivatal a szellemi tulajdonjogok védelme terén tevékenykedő nemzeti hivatalokkal való együttműködést. Ennek köszönhetően a Hivatal már jelentős mértékben rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalattal és szakértelemmel, hogy a Megfigyelőközpont feladatai területén megfelelő és fenntartható infrastruktúrát biztosítson.
(15)
A Hivatal tehát alkalmas arra, hogy e feladatok ellátásával megbízzák.
(16)
Ezeknek a feladatoknak a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi szellemi tulajdonjogra vonatkozniuk kell, mivel sok esetben a jogsértő cselekmény egyszerre többféle szellemi tulajdonjogot is érint. Továbbá ahhoz, hogy a fennálló helyzetről az érintettek teljes képet kapjanak, és hogy lehetővé váljon átfogó stratégiák kidolgozása a szellemi tulajdoni jogsértések csökkentése érdekében, a fent említett szellemi tulajdonjogok teljes körével kapcsolatos adatokra és a legjobb gyakorlatok megosztására van szükség.
(17)
A Hivatal által elvégzendő feladatok összekapcsolhatók a 2004/48/EK irányelvben meghatározott jogérvényesítési és jelentéstételi intézkedésekkel. A Hivatalnak ezért olyan szolgáltatásokat kell nyújtania a nemzeti hatóságok vagy gazdasági szereplők részére, amelyek különösen az irányelv egységes végrehajtását érintik, és amelyek feltehetően megkönnyítik az irányelv alkalmazását. A Hivatal feladatait emiatt úgy kell tekinteni, hogy azok szorosan kapcsolódnak a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit közelítő aktusok tárgyához.
(18)
A Hivatal által összehívott Megfigyelőközpontnak a Hivatal szakértelmének, tapasztalatainak és erőforrásainak felhasználásával a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos információkat és adatokat kezelő kiválósági központtá kell válnia.
(19)
A Hivatalnak fórumot kell biztosítania a hatóságok és a magánszektor közötti kapcsolatfelvételre, amely biztosítja a szellemi tulajdonjogok értékére és e jogok megsértésére vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtését, elemzését és terjesztését, meghatározza és népszerűsíti a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló legjobb gyakorlatokat és stratégiákat, valamint tudatosítja a közvéleményben a szellemi tulajdoni jogsértések hatását. A Hivatalnak ezenkívül további feladatokat is el kell látnia, mint például a szellemi tulajdonjogok értékének jobb tudatosítását, a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, új versenyképes üzleti modellekre vonatkozó információcsere ösztönzését, a szellemi tulajdonjogok érvényesítésében részt vevő személyek szakértelmének megfelelő képzési intézkedések révén történő növelését, a hamisítás megelőzését szolgáló technikai ismeretek bővítését, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés fejlesztését. A Bizottságot be kell vonni a Hivatal által e rendelet értelmében végzett tevékenységekbe.
(20)
A Hivatalnak így elő kell mozdítania és támogatnia kell a nemzeti hatóságoknak, a magánszektornak és az uniós intézményeknek a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos tevékenységeit és különösen az e jogok megsértése elleni küzdelemben folytatott tevékenységeiket. A Hivatal e rendelet szerinti hatásköreinek gyakorlása nem akadályozza a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában. A Hivatal e rendelet szerinti feladatai és tevékenységei nem terjednek ki az illetékes hatóságok által folytatott egyedi műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre.
(21)
E feladatok leghatékonyabb ellátása érdekében a Hivatalnak konzultálnia kell és együtt kell működnie más, nemzeti, európai és adott esetben nemzetközi szintű hatóságokkal, szinergiákat kell létrehoznia az e hatóságok által folytatott tevékenységekkel, valamint el kell kerülnie az egymást átfedő intézkedéseket.
(22)
A Hivatalnak saját költségvetéséből kell finanszíroznia a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokat és tevékenységeket.
(23)
Amikor a Hivatal a tevékenysége során összehívja a Megfigyelőközpontot, a magánszektor képviselői vonatkozásában reprezentatív módon kell bevonnia a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett vagy legtapasztaltabb gazdasági ágazatokat - ideértve a kreatív iparágakat is -, különösen a jogosultak - ideértve a szerzőket és egyéb alkotókat -, valamint az internetes közvetítők képviselőit. A fogyasztók és a kis- és középvállalkozások megfelelő képviseletét is biztosítani kell.
(24)
Az e rendelet által a tagállamok és a magánszektor számára előírt tájékoztatási kötelezettségek nem okozhatnak szükségtelen adminisztratív terheket, és törekedniük kell az átfedések elkerülésére a meglévő uniós jelentéstételi követelmények alapján a tagállamok és a magánszektor uniós intézményekhez rendelt képviselői által már szolgáltatott adatok tekintetében.
(25)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a Hivatal szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal való megbízását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) a nemzeti hatóságok, a magánszektor és az uniós intézmények által a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelem terén folytatott tevékenységek előmozdítására és támogatására irányuló feladatokkal bízza meg. A Hivatal e feladatok végrehajtása során megszervezi, irányítja és támogatja a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) keretében összehívott szakértők, hatóságok és érintett felek összegyűlését.
A Hivatal e rendelet szerinti feladatai és tevékenységei nem terjednek ki az illetékes hatóságok által folytatott egyedi műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre.
2. cikk
Feladatok és tevékenységek
(1) A Hivatal feladatai a következők:
a)
a szellemi tulajdon értékének fokozottabb tudatosítása;
b)
a szellemi tulajdoni jogsértések elterjedtségének és hatásának fokozottabb tudatosítása;
c)
a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló, a közszférában és a magánszektorban bevált gyakorlatokra vonatkozó ismeretek bővítése;
d)
a szellemi tulajdoni jogsértések hatásaival kapcsolatban a polgárokban kialakuló érzékenység növelésének támogatása;
e)
a szellemi tulajdonjogok érvényesítésében részt vevő személyek szaktudásának bővítése;
f)
a szellemi tulajdoni jogsértések megelőzésére és kezelésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, ideértve azokat a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;
g)
a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságok közötti, az e jogok érvényesítésével kapcsolatos internetes információcsere javítását segítő mechanizmusok biztosítása, és az e hatóságokkal folytatott és az e hatóságok közötti együttműködés erősítése;
h)
a harmadik országbeli szellemitulajdon-védelmi hivatalokkal való nemzetközi együttműködés erősítésén való munkálkodás a tagállamokkal konzultálva, a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló stratégiák kialakítása és technikák, képességek és eszközök kifejlesztése céljából.
(2) A 7. cikk értelmében elfogadott munkaprogramnak megfelelően és az uniós joggal összhangban az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása során a Hivatal a következő tevékenységeket végzi:
a)
kialakítja a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó független, objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtésének, elemzésének és jelentésének átlátható módszertanát;
b)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatokat;
c)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a szellemi tulajdon gazdasági értékére és a gazdasági növekedéshez, a jóléthez, az innovációhoz, a kreativitáshoz, a kulturális sokszínűséghez, a színvonalas munkahelyek teremtéséhez és az Unión belüli jó minőségű termékek és szolgáltatások előállításához történő hozzájárulására vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatokat;
d)
gazdasági ágazatonként, földrajzi térségenként és a megsértett szellemi tulajdonjogok egyes típusaira elvégzett rendszeres értékeléseket és egyedi jelentéseket készít, amelyek többek között a szellemi tulajdoni jogsértések társadalmi és gazdasági hatásait - ideértve a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásokat is -, valamint azok egészségügyi, környezeti és biztonsági hatásait értékelik;
e)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a legjobb gyakorlatokra vonatkozó információkat a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselők között, és szükség esetén stratégiákra vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg az ilyen gyakorlatok alapján;
f)
jelentéseket és kiadványokat készít annak érdekében, hogy az uniós polgárok átfogóbban megismerjék a szellemi tulajdoni jogsértések hatásait, továbbá e célból európai és nemzetközi szintű konferenciákat, eseményeket és találkozókat szervez, valamint nemzeti és páneurópai fellépéseket - ideértve az online és offline kampányokat is - támogat elsősorban adatok és információk szolgáltatása révén;
g)
nyomon követi a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő új versenyképes üzleti modellek kidolgozását, ösztönzi az információcserét, és növeli a fogyasztói tudatosságot e tekintetben;
h)
internetes és egyéb formában megvalósított képzéseket dolgoz ki és szervez a szellemi tulajdonjogok védelmében részt vevő nemzeti tisztviselők számára;
i)
eseti találkozókat szervez szakértők - többek között tudományos szakértők és a civil társadalom érintett képviselői - számára a Hivatal e rendelet szerinti munkájának támogatására;
j)
szakembereknek szánt technikai eszközöket és teljesítményértékelési technikákat azonosít és népszerűsít, ideértve az olyan helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;
k)
együttműködik a nemzeti hatóságokkal és a Bizottsággal egy, a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos információknak az e jogok védelmével és érvényesítésével foglalkozó tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek közötti cseréjét előmozdító online hálózat kifejlesztése érdekében;
l)
együttműködik és szinergiákat alakít ki a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaival, ideértve a Benelux Szabadalmi Hivatalt és más, a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságokat is a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos technikák, szakismeret és eszközök fejlesztése és terjesztése érdekében, ideértve a képzési programokat és a tudatosságnövelő kampányokat is;
m)
a tagállamokkal konzultálva programokat dolgoz ki a harmadik országok számára történő technikai segítségnyújtásra vonatkozóan, továbbá egyedi képzési programokat és eseményeket dolgoz ki és valósít meg a harmadik országokban a szellemi tulajdonjogok védelmében részt vevő tisztviselők számára;
n)
a Bizottság kérésére a rendelet hatálya alá tartozó témákkal kapcsolatban ajánlásokat tesz a Bizottságnak;
o)
hasonló tevékenységeket végez annak érdekében, hogy a Hivatal képes legyen ellátni az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett feladatok és tevékenységek végrehajtása során a Hivatal betartja az adatvédelemre vonatkozó, hatályos uniós jogi rendelkezéseket.
3. cikk
Finanszírozás
A Hivatal mindenkor gondoskodik arról, hogy az e rendelet által ráruházott tevékenységek megvalósítását saját költségvetéséből finanszírozza.
4. cikk
A Megfigyelőközpont ülései
(1) A 2. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtása érdekében a Hivatal legalább évente egyszer meghívja a Megfigyelőközpont üléseire a szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek képviselőit, valamint a magánszektor képviselőit, a Hivatal e rendelet szerinti munkájában való részvételük céljából.
(2) A magánszektornak a Megfigyelőközpont üléseire meghívott képviselői a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett vagy legtöbb tapasztalatot szerzett különböző - többek között a kreatív - gazdasági ágazatokat képviselő uniós és nemzeti testületek széles, reprezentatív és kiegyensúlyozott köréből kerülnek ki.
Biztosítani kell a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások, a szerzők és egyéb alkotók megfelelő képviseletét.
(3) A Hivatal felkéri valamennyi tagállamot, hogy a Megfigyelőközpont üléseire közigazgatása legalább egy képviselőjét küldje el. E tekintetben a tagállamok biztosítják a Megfigyelőközpont munkájának folyamatosságát.
(4) Az (1) bekezdésben említett ülések a Megfigyelőközponton belüli, a tagállamok képviselőiből és a magánszektor képviselőiből álló munkacsoportokkal is kiegészíthetők.
(5) Adott esetben - és az (1) bekezdésben említett üléseken felül - a Hivatal üléseket szervez, amelyeken részt vesznek:
a)
a tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek képviselői; vagy
b)
a magánszektor képviselői.
(6) Az e cikk hatálya alá tartozó valamennyi ülésre - a helyzettől függően résztvevőként vagy megfigyelőként - meghívást kapnak az Európai Parlament tagjai vagy más képviselői, valamint a Bizottság képviselői.
(7) A Hivatal honlapján közzéteszi a részt vevő képviselők nevét, az e cikkben említett ülések napirendjét és jegyzőkönyveit.
5. cikk
Tájékoztatási kötelezettségek
(1) Adott esetben, a nemzeti - többek között a személyes adatok kezelésére vonatkozó - jogszabályokkal összhangban a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésük alapján a tagállamok:
a)
tájékoztatják a Hivatalt a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos átfogó politikáikról és stratégiájukról, és ezek módosításairól;
b)
átadják a szellemi tulajdoni jogsértésekről rendelkezésükre álló statisztikai adatokat;
c)
tájékoztatják a Hivatalt a lényeges ítélkezési gyakorlatukról.
(2) A személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok és a bizalmas információk védelmének sérelme nélkül a magánszektor Megfigyelőközpontként ülésező képviselői - amennyiben lehetséges - a Hivatal kérésére:
a)
tájékoztatják a Hivatalt a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatban a tevékenységi területükön érvényesülő politikákról és stratégiákról, valamint ezek módosításairól;
b)
statisztikai adatokat szolgáltatnak a tevékenységi területükön bekövetkezett, szellemi tulajdoni jogsértésekről.
6. cikk
A Hivatal
(1) A 207/2009/EK rendelet XII. címének vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az e rendeletben előírt feladatok és tevékenységek végrehajtására is.
(2) A 207/2009/EK rendelet 124. cikkében ráruházott hatáskörével élve a Hivatal elnöke elfogadja azokat a belső igazgatási utasításokat és közzéteszi azokat az értesítéseket, amelyek szükségesek az e rendelet által a Hivatalra ruházott feladatok elvégzéséhez.
7. cikk
A munkaprogram és a vezetői jelentés tartalma
(1) A Hivatal az e rendelet szerinti tevékenységek és a Megfigyelőközpont ülései tevékenységeinek megfelelő rangsorolása érdekében éves munkaprogramot dolgoz ki a szellemi tulajdonjogok védelmének terén érvényesülő uniós politikákkal és prioritásokkal összhangban, és a 4. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett képviselőikkel együttműködve.
(2) Az (1) bekezdésben említett munkaprogramot tájékoztatás céljából be kell nyújtani a Hivatal igazgatótanácsához.
(3) A 207/2009/EK rendelet 124. cikke (2) bekezdésének d) pontjában előírt vezetői jelentés legalább a Hivatal e rendeletben meghatározott feladataival és tevékenységeivel kapcsolatos következő információkat tartalmazza:
a)
az előző naptári év során végzett fő tevékenységek áttekintését;
b)
az előző naptári év során elért eredményeket, adott esetben a különböző ipari és termékágazatok helyzetét elemző ágazati jelentésekkel együtt;
c)
a Hivatal e rendeletben és az (1) bekezdésnek megfelelően kidolgozott munkaprogramban meghatározott feladatainak teljesítéséről szóló átfogó értékelést;
d)
a Hivatal által a jövőben elvégezni kívánt tevékenységek áttekintését;
e)
észrevételeket a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről, valamint a lehetséges jövőbeli politikákról és stratégiákról, ideértve a tagállamokkal folytatott és a tagállamok közötti hatékony együttműködés fokozásának módjáról szóló észrevételeket is;
f)
a 4. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi szereplő megfigyelőközpontbeli megfelelő képviseletének átfogó értékelését.
A vezetői jelentésnek az Európai Parlamenthez, a Bizottsághoz és az igazgatótanácshoz való benyújtása előtt a Hivatal elnöke a jelentés vonatkozó részeiről konzultál a 4. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett képviselőkkel.
8. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. június 6-ig jelentést fogad el e rendelet alkalmazásának értékeléséről.
(2) Az értékelő jelentés értékeli a rendelet megvalósulását, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok belső piaci érvényesítésére gyakorolt hatására.
(3) A Bizottság az értékelő jelentés elkészítése során a (2) bekezdésben említett kérdésekről konzultál a Hivatallal, a tagállamokkal és a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselőkkel.
(4) A Bizottság az értékelő jelentést megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, és széles körű konzultációt folytat az érintettekkel a jelentésről.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. április 19-én.