KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 258/2011
af 16. marts 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions (»Unionen«) funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 19. juni 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af European Ceramic Tile Manufacturers′ Federation (CET) (»klagerne«), på vegne af 69 producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 30 %, af den samlede produktion af keramiske fliser i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Nigeria, Brasilien, Tyrkiet, Indonesien og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver for disse parters vedkommende for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Europa-Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Europa-Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 1. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
2.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(5)
Der blev modtaget 105 gyldige besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 47 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i betragtning 24 nedenfor. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som lavt.
(6)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre grupper, som repræsenterede 10 individuelle producenter, der tegnede sig for 14,4 % af den samlede eksportmængde fra Kina til Unionen og 31,3 % af den samlede mængde fra de samarbejdsvillige eksportører i UP. De berørte parter og de kinesiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. Der blev indsendt en række bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Bemærkninger, der blev fundet berettigede, blev, hvor det var muligt, taget i betragtning ved udtagelsen af den endelige stikprøve.
2.2. Stikprøve af EU-producenter
(7)
European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) bekræftede i et brev til Kommissionen, at alle klagende virksomheder havde indvilliget i at blive taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Ud over de klagende producenter gav også andre virksomheder sig til kende, hvorved Kommissionen modtog oplysninger fra 73 EU-producenter.
(8)
I stikprøveudtagningen blev der taget hensyn til den store fragmentation i sektoren for keramiske fliser. For at sikre, at resultaterne fra store virksomheder ikke dominerede skadesanalysen og at situationen i mindre virksomheder, som tilsammen tegnede sig for den største del af EU-produktionen, blev korrekt afspejlet, blev det besluttet, at alle segmenter, altså små, mellemstore og store virksomheder, skulle repræsenteres i stikprøven.
(9)
Stikprøven blev opdelt i tre segmenter baseret på den årlige produktion:
- Segment 1: Store virksomheder - produktion på over 10 mio. m2
- Segment 2: Mellemstore virksomheder - produktion på mellem 5 og 10 mio. m2
- Segment 3: Små virksomheder - produktion på under 5 mio. m2.
(10)
I analysen af de mikroøkonomiske indikatorer blev resultaterne fra virksomhederne i stikprøven i et specifikt segment vejet i henhold til den andel, netop dette segment udgjorde af den samlede EU-produktion (ved brug af en særlig vægt for hvert segment i den samlede sektor for keramiske fliser). Ifølge de oplysninger, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, tegnede producenterne i segment 1 og 2 sig hver for ca. en fjerdedel af den samlede EU-produktion, mens producenterne i segment 3 tegnede sig for ca. halvdelen af den samlede EU-produktion. Mere end 350 virksomheder hører til i segmentet for små virksomheder. Mere end 40 virksomheder hører til i segmentet for mellemstore virksomheder, og over 20 virksomheder hører til i segmentet for store virksomheder.
(11)
Ti virksomheder blev udtaget til stikprøven. Der er tale om de største virksomheder i hvert af de tre segmenter, og der blev taget hensyn til salg, produktion og geografisk beliggenhed. En stikprøveudvalgt virksomhed hører til segmentet af store virksomheder, fire til segmentet af mellemstore virksomheder og fem til segmentet af små virksomheder. De udtagne virksomheder er beliggende i seks medlemsstater (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Tyskland og Frankrig), som tilsammen tegner sig for over 90 % af den samlede EU-produktion. Stikprøven repræsenterede 24 % af de samarbejdsvillige producenters samlede produktion og 7 % af den samlede EU-produktion.
(12)
I løbet af undersøgelsen besluttede en stikprøvevirksomhed fra Polen at indstille samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen kunne ikke indhente samarbejde fra en anden producent i Polen.
(13)
Uanset den polske producents tilbagetrækning af samarbejdet er stikprøven stadig repræsentativ i henhold til kriterierne i betragtning 8 og 10. Det blev således besluttet, at proceduren kunne fortsættes med en stikprøve på ni producenter fra fem medlemsstater.
(14)
Klagerne anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt. Kommissionen accepterede denne anmodning.
2.3. Stikprøver af importører
(15)
Kommissionen modtog 24 besvarelser fra importører. Tre store importører blev udelukket fra stikprøveundersøgelsen. To af dem var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske eksportører og en med en EU-producent (importen er marginal sammenlignet med producentens samlede salg).
(16)
De ikke forretningsmæssigt forbundne importører tegner sig for ca. 6 % af den samlede import fra Kina.
(17)
Syv virksomheder blev udtaget til stikprøven og tegnede sig for 95 % af de ikke forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige virksomheders import. En af disse virksomheder var samtidig bruger af den pågældende vare. Stikprøven var også repræsentativ for så vidt angår den geografiske spredning. Stikprøven omfatter således medlemsstater, der tegner sig for over 49 % af importen til Unionen, hvilket underbyggede repræsentativiteten.
2.4. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(18)
For at give de eksporterende kinesiske producenter i stikprøven mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de eksporterende producenter i stikprøven. En gruppe af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, hvis undersøgelsen skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. De andre grupper af eksporterende producenter anmodede udelukkende om individuel behandling.
(19)
Der blev modtaget anmodninger om individuel undersøgelse fra otte virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. Behandlingen af disse anmodninger ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuld at gennemføre. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt disse virksomheder kan indrømmes en individuel undersøgelse.
(20)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven, som havde givet udtryk for, at de ville anmode om individuel undersøgelse i medfør af grundforordningens artikel 17, stk. 3, til EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle kendte brugere i Unionen.
(21)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, fra otte eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter uden for stikprøven, fra ni EU-producenter, der indgår i stikprøven, og fra fem importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent. Der blev desuden modtaget bemærkninger fra den europæiske sammenslutning af producenter (Cerame-Unie), nationale sammenslutninger af producenter, importører, sammenslutninger af importører og brugere.
(22)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og Unionens interesser og aflagde kontrolbesøg hos ni EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Kina
-
Becarry Group, som består af:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, som består af:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co., Ltd
-
Wonderful Group, som består af:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co., Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., en forretningsmæssigt forbundet italiensk importør
b)
Forhandlere i Kina
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
c)
Forhandlere i Hongkong:
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
d)
Ikke forretningsmæssigt forbundne importører
-
Enmon GmbH, Tyskland
e)
Nationale sammenslutninger af producenter
-
Confindustria Ceramica (Italien)
-
Spanish Ceramic Tile Manufacturer's Association (ASCER)
-
APICER (Portugal).
(23)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos to producenter med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra USA som referenceland. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet.
3. Undersøgelsesperiode
(24)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP»). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(25)
Den pågældende vare er glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o. lign.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag (»keramiske fliser« eller »den pågældende vare«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99.
(26)
Keramiske fliser anvendes hovedsagelig i byggeindustrien til beklædning af vægge og gulve.
2. Samme vare
(27)
En part påstod, at den importerede vare fra Kina og den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke var sammenlignelige.
(28)
Der mindes om, at Kommissionen baserede prissammenligningen på varetyper, der adskilles på grundlag af varekontrolnumre baseret på otte egenskaber.
(29)
Den pågældende part fremsatte sine argumenter under en høring i tilstedeværelse af høringskonsulenten. I henhold til argumenterne skyldtes den manglende sammenlignelighed de forskellige teknologier, materialer, polering og design, som anvendes til produktion af fliser i Unionen og Kina. Teknologisk avancerede anlæg producerede fliser af høj kvalitet med serigrafi og adskillige farver. Virksomheden forklarede, at der findes forskellige print-teknologier til serigrafi, rotationstryk og inkjetprint.
(30)
Til trods for anmodninger om indsendelse af detaljerede oplysninger om alle disse aspekter vedrørende varesammenlignelighed var parten ikke i stand til at begrunde sine påstande. Argumentet om forbedring af sammenligneligheden blev således ikke underbygget af beviser. Desuden erkendte parten selv, at de varetyper, der er omfattet af en tilføjelse af de fire foreslåede kriterier kun ville repræsentere 0,5 % af flisemarkedet. Som anført i høringskonsulentens rapport, som indeholdt et resumé af den pågældende virksomheds synspunkter, var de resterende 99,5 % af varerne under de samme varekontrolnumre ens.
(31)
Parten begrundede, som nævnt ovenfor, ikke, hvorfor virksomheden mente, der skulle indføres yderligere kriterier, eller den mulige indvirkning heraf på priserne. På grund af den ubetydelige markedsandel for den pågældende varetype og partens udtrykkelige erkendelse af, at 99,5 % af fliserne var sammenlignelige under det pågældende varekontrolnummer, blev påstanden om at tilføje yderligere kriterier til varekontrolnummer-strukturen foreløbigt afvist.
(32)
Det blev konkluderet, at den pågældende vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i USA, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt varen, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
2)
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To grupper af eksporterende producenter fra Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(35)
Det blev konstateret, at parterne (to producenter, en kinesisk forhandler og en forhandler fra Hongkong), der angiveligt udgjorde den ene af disse grupper, i virkeligheden ikke var forretningsmæssigt forbundne. Under disse omstændigheder blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra disse to kinesiske producenter (Becarry Group og Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) behandlet separat.
(36)
Hvad angår den ene gruppe af virksomheder, nemlig Wonderful Group, som bestod af to producentgrupper, der var forretningsmæssigt forbundne med hinanden ved at være ejet af samme holdingselskab, anmodede kun den ene af de forretningsmæssigt forbundne grupper om markedsøkonomisk behandling, mens den anden kun anmodede om individuel behandling. Da alle virksomheder i samme gruppe skal anmode om markedsøkonomisk behandling, og kriterierne for markedsøkonomisk behandling skal opfyldes for alle virksomheder i den samme gruppe, var denne anmodning ufuldstændig og blev derfor ikke taget i betragtning. Gruppen kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(37)
For Becarry Groups vedkommende viste undersøgelsen for så vidt angår det første kriterium, at producenten havde en eksportsalgsrestriktion i sin erhvervslicens, som blev anvendt i praksis. Det blev derfor konkluderet, at virksomhedens beslutninger om salg ikke blev truffet frit, men derimod var underlagt væsentlig statslig indgriben. Desuden kunne det for flere af virksomhederne i gruppen ikke fastslås, om der var blevet ydet startkapital til virksomheden, og i så tilfælde hvem. Hvad angår det andet kriterium, viste regnskaberne flere alvorlige mangler, som ikke fremgik af revisionsrapporten. Endelig blev det vedrørende det tredje kriterium også konstateret, at der var flere fordrejninger overført fra det ikkemarkedsøkonomiske system, idet væsentlige aktiver ikke var korrekt bogført eller afskrevet i regnskaberne, og der forelå ingen beviser for, at virksomheden havde betalt for sin brugsret til jord.
(38)
Hvad angår Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, viste undersøgelsen vedrørende det første kriterium, at virksomheden ikke kunne bevise, om der betaltes startkapital til virksomheden ved oprettelsen, og i så fald hvem, der betalte. Det kunne således ikke udelukkes, at nogle af midlerne blev stillet til rådighed af staten. Hvad angår det andet kriterium, viste regnskaberne alvorlige mangler, der ikke fremgik af revisionsrapporten, og det blev således konstateret, at regnskaberne ikke var revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig var der, hvad angår det tredje kriterium, også alvorlige fordrejninger overført fra det ikkemarkedsøkonomiske system, da der ikke blev fremlagt bevis for, om virksomheden havde betalt for sin ret til brug af jord eller for betaling af visse aktiver.
(39)
Kommissionen sendte resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling til de pågældende eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og klagerne og opfordrede dem til at indsende bemærkninger.
(40)
Efter fremlæggelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen bemærkninger fra to eksporterende producenter i stikprøven, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger var dog ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne, da de udelukkende søgte at tilbagevise en del af konklusionerne og ikke indeholdt nye beviser til støtte for bemærkningerne.
2. Individuel behandling
(41)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden ikke desto mindre er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(42)
De eksporterende producenter i stikprøven, som anmodede om markedsøkonomisk behandling - Becarry Group and Shandong Yadi Ceramics Co Ltd - anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Wonderful Group og Xinruncheng Group anmodede også om individuel behandling.
(43)
For så vidt angår Becarry Group blev det konstateret, at der ikke blev truffet frie beslutninger om salg på grund af eksportsalgsrestriktionen, jf. betragtning 37 ovenfor, og virksomhedens anmodning om individuel behandling blev derfor afvist.
(44)
Om de andre eksporterende producenter konstateredes det, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det således foreløbigt, at følgende eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(45)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(46)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(47)
Der blev indsendt en række bemærkninger, og en række andre lande blev foreslået som alternativ, nemlig Brasilien, Tyrkiet, Nigeria, Thailand og Indonesien.
(48)
Kommissionen besluttede derfor at indhente samarbejde fra kendte producenter i disse lande, herunder også USA. Kun to producenter af den pågældende vare i USA besvarede dog spørgeskemaerne. En producent fra Thailand indsendte også en ufuldstændig spørgeskemabesvarelse, og virksomhedens varesortiment var under alle omstændigheder ikke fuldt ud sammenligneligt med de samarbejdsvillige kinesiske producenters.
(49)
Undersøgelsen viste, at USA har et konkurrencepræget marked for den pågældende vare. Adskillige producenter var aktive på det amerikanske hjemmemarked, og der importeredes store mængder. Undersøgelsen viste desuden, at keramiske fliser med oprindelse i Kina og i USA grundlæggende har de samme fysiske egenskaber og anvendelsesformål, og at produktionsprocesserne var identiske.
(50)
Det blev påstået, at da det amerikanske marked overvejende er kendetegnet ved import, dækker keramiske fliser produceret i USA og fliser produceret i Kina forskellige markedssegmenter. De varetyper, der produceres på hjemmemarkedet, som blev anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi, ville derfor ikke være sammenlignelige med de varetyper, der eksporteres fra Kina til Den Europæiske Union. Undersøgelsen har dog vist, at den amerikanske produktion dækker en lang række varetyper, der er sammenlignelige med de varetyper, der produceres i og eksporteres fra Kina, jf. betragtning 49 ovenfor.
(51)
Det blev endvidere påstået, at USA skulle være en relativt lille aktør på verdensmarkedet for keramiske fliser. Der produceredes dog ca. 600 mio. m2 på hjemmemarkedet i 2009, hvilket betragtes som væsentligt. Til sammenligning fremstillede Kina, verdens største producent, 2 mia. m2 i samme periode.
(52)
En part påstod, at USA havde strenge kvalitetsstandarder og effektivt skabte ikke-toldmæssige handelshindringer for importen fra Kina. Undersøgelsen viste dog, hvilket fremgår ovenfor, at importmængden fra Kina til USA var høj og udgjorde den væsentligste del af forbruget på det amerikanske hjemmemarked. Argumentet om, at ikke-toldmæssige handelshindringer i USA påvirkede importen og dermed konkurrencen, blev derfor afvist.
(53)
De tal, som de to samarbejdsvillige amerikanske producenter indsendte i deres besvarelser, blev verificeret under et kontrolbesøg. Kun de verificerede data fra den ene producent blev i sidste ende taget i betragtning, da det blev konkluderet, at der var tale om pålidelige data, som den normale værdi kunne baseres på. Tallene fra den anden producent, hos hvem der blev aflagt kontrolbesøg, blev ikke fundet pålidelige og måtte forkastes, da denne producent kun angav en del af sit hjemmemarkedssalg, og da der ikke var fuld overensstemmelse mellem omkostningerne og regnskaberne.
(54)
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at USA er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(55)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor.
(56)
Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(57)
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den amerikanske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i USA og den pågældende vare, der eksporteres fra Kina til Unionen, blev det for visse varetyper vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 61.
(58)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostningerne og fortjenesten til den amerikanske producents produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af den amerikanske producents faktiske tal for produktion og salg i normal handel af den samme vare.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter
(59)
Eksportpriserne for de kinesiske eksportører i stikprøven blev baseret på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde. Hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen, blev priserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
d) Sammenligning
(60)
Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med salgspriserne på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(61)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for forskelle i egenskaber, som navnlig skyldes OEM branding, og for kvalitetsforskelle for visse varetyper, der ikke produceres af producenten i referencelandet for de lavere omkostninger til fliser, der ikke er af porcelæn. Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(62)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(63)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Midlertidig dumpingmargen
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(64)
Dumpingmargenen for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som et vejet gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(65)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven men ikke blev indrømmet individuel behandling (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), blev også beregnet ifølge metoden i betragtning 64.
c) Alle andre (ikke samarbejdsvillige) eksporterende producenter
(66)
Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev fastlagt ved brug af den højeste dumpingmargen for en repræsentativ varetype fra en samarbejdsvillig eksporterende producent.
(67)
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, eller ikke er blevet indrømmet individuel behandling (jf. bilag I)
32,3 %
Restmargen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter
73,0 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(68)
Som nævnt i betragtning 8 er EU-erhvervsgrenen for keramiske fliser meget fragmenteret. Over 500 producenter fremstiller keramiske fliser.
(69)
Som nævnt tidligere er EU-erhvervsgrenen delt op i tre segmenter: små, mellemstore og store virksomheder. De små virksomheder tegner sig for halvdelen af den samlede EU-produktion.
(70)
De nationale og europæiske sammenslutninger har indsendt tal, der anslår, at de små virksomheder tegner sig for ca. 75 % af EU-produktionen. Disse tal er blevet krydstjekket med tal fra individuelle producenter og nationale sammenslutninger, men også med statistiske kilder såsom Prodcom. Mængden og værdien af den resterende produktion er blevet ekstrapoleret på baggrund af samme informationskilder. På denne baggrund blev det konkluderet, at den samlede EU-produktion udgjorde 895 mio. m2 i UP. Samtlige EU-producenter (som tegner sig for den samlede EU-produktion) udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og benævnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(71)
EU-forbruget blev fastsat ved at lægge importen baseret på Eurostats oplysninger til EU-producenternes salg på EU-markedet. Tallene vedrørende det samlede salg i Unionen af den pågældende vare blev baseret på efterprøvede data fra både nationale og europæiske sammenslutninger af producenter. Ekstrapoleringerne blev foretaget på grundlag af sammenslutningernes og Prodcom's data for at komme frem til det samlede salg i Unionen.
(72)
I den betragtede periode, dvs. mellem 2007 og UP, faldt EU-forbruget med 29 %, hvor det største fald var på 13 % mellem 2007 og 2008. I UP faldt forbruget med 8 % sammenlignet med 2009.
Tabel 1
Forbrug
Mængde (1 000 m2)
2007
2008
2009
UP
+ Samlet import
157 232
140 715
115 676
119 689
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
= Forbruget
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007 = 100)
100
87
77
71
Fald år-til-år
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importen fra Kina
3.1. Mængde, markedsandel og priser for dumpingimporten af den pågældende vare
(73)
Udviklingen i mængder, markedsandele og gennemsnitspriser vedrørende importen fra Kina kan ses nedenfor. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 2
Importen fra Kina
Mængde (1 000 m2)
2007
2008
2009
UP
Udviklingen i importen fra det pågældende land
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007 = 100)
100
96
91
97
År-til-år-basis
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007 = 100)
100
105
95
97
År-til-år-basis
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 3 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 66 mio. m2 i UP. Den faldende tendens er som sådan i tråd med den faldende tendens i forbruget, men den er dog langt mindre udtalt og forekom mellem 2007 og 2009. Mellem 2009 og UP steg importmængden fra Kina med 6 %. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således med 35 %, fra 4,8 % i 2007 til 6,5 % i UP.
(75)
Priserne på importen fra Kina faldt med 4 % i den betragtede periode, fra 4,7 EUR/m2 til 4,5 EUR/m2.
3.2. Prisunderbud
(76)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-producenterne solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen og handelsled.
(77)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens. Udtrykt i procent af sidstnævnte varierede underbuddet mellem 44 % og 57 %. Beregningerne blev baseret på data indsendt fra EU-producenterne i stikprøven og eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(78)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 3
Import fra andre tredjelande
2007
2008
2009
UP
Import fra andre lande (1 000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007 = 100)
100
85
60
60
Markedsandel for import fra andre lande
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007 = 100)
100
113
122
122
Import fra Tyrkiet (1 000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tyrkiets markedsandel
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Import fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007 = 100)
100
80
58
57
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Importen fra tredjelande faldt med 40 % i den betragtede periode. Markedsandelen for denne import faldt således med 14 %, fra 6,2 til 5,3 %.
(80)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 22 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (19 % højere i UP).
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Generelt
(81)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(82)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, dumpingmargenernes vækst og størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne og tilgængelige officielle statistikker.
(83)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger som blev behørigt efterprøvet.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(84)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt væsentligt med 32 % i den betragtede periode. Det generelle fald (i den betragtede periode) afspejlede den væsentlige nedgang i forbruget (29 % i den betragtede periode, jf. betragtning 72). Faldet fulgte dog en anderledes tendens. Produktionen faldt mellem 2007 og 2009 med 32 % med det største fald på 23 % mellem 2008 og 2009. Produktionen blev derefter stabiliseret mellem 2009 og UP.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Produktion
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 5 % mellem 2007 og 2008, og med 2 % mellem 2008 og UP. Den deraf følgende kapacitetsudnyttelse viste et generelt fald på 27 % mellem 2007 og UP.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Produktionskapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitetsudnyttelse
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(86)
I tråd med udviklingen i produktionsmængderne faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i samme takt som faldet i forbruget, dvs. med 30 % i den betragtede periode. Faldet i EU-erhvervsgrenens salg fulgte derefter næsten samme tendens som nedgangen i forbruget.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Salg i Unionen
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 1 procentpoint i den betragtede periode.
Tabel 7
EU-markedsandel
2007
2008
2009
UP
Unionens markedsandel
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(88)
Beskæftigelsen faldt med 11 % mellem 2007 og 2008. I løbet af den betragtede periode faldt den med 16 %.
Tabel 8
Beskæftigelse
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitperiode
Samlet beskæftigelse
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, var stabil mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til UP var der dog et fald i produktiviteten på 19 %, som skyldtes et fald i produktionen.
Tabel 9
Produktivitet
2007
2008
2009
UP
Produktivitet (m2 pr. år/ansat)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(90)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
(91)
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
5.3.1. Generel bemærkning
(92)
For visse mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, produktionsomkostninger, rentabilitet og investeringsafkast, dvs. indikatorer, der udtrykkes i andet end absolutte værdier, altså kun værdier udtrykt i procent) blev resultaterne hos stikprøvevirksomhederne i det specifikke segment vejet i henhold til segmentets andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den særlige vægt for hvert segment i den samlede sektor for keramiske fliser -52 % for små virksomheder, 24 % for mellemstore og store virksomheder). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen med henblik på korrekt at afspejle de små virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for den største andel af EU-produktionen.
5.3.2. Lagerbeholdninger
(93)
Selv om EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i absolutte tal faldt med 14 % i den betragtede periode, steg de betydeligt udtrykt i procent af produktionen (med 37 %).
Tabel 10
2007
2008
2009
UP
Lagre (1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Lagre i % af produktionen
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Stigningen i lagerbeholdningerne er en afslørende skadesfaktor. Virksomheder i sektoren har normalt tre måneders produktion på lager, men presset fra den kinesiske dumpingimport tvang dem til at øge deres lagre helt indtil seks måneders produktion. Der blev ganske rigtigt observeret en jævn stigning i lagerbeholdningerne fra 43 % i 2007 til 59 % i UP.
(95)
Denne stigning i lagerbeholdningerne forklares ved, at de eksporterende producenter fra Kina fokuserede på salg af store partier af homogene varer, mens EU-erhvervsgrenen udbød et større varesortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for hurtigt at kunne reagere på specifikke ordrer.
5.3.3. Salgspriser
(96)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg med 10 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 11
Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
UP
Enhedspris ved salg på EU-markedet (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Prisstigningen skyldes en række forskellige faktorer. For det første var der et behov for at overvælt stigningerne i produktionsomkostningerne, som i samme periode steg med 14 % (jf. betragtning 106). Prisstigningen skyldes desuden de stigende lagerbeholdninger (jf. betragtning 95) og det ændrede varesortiment, som EU-erhvervsgrenen tilbød. Importen fra Kina var koncentreret om store partier af homogene varer. EU-erhvervsgrenen måtte således fokusere på mindre partier af den pågældende vare, hvor efterspørgslen var mere fragmenteret og med mindre mængder, og et større sortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser.
(98)
Til trods for stigningen i enhedspriserne opererede EU-erhvervsgrenen dog under målet for fortjenesten. Segmentet for små virksomheder var faktisk tabsgivende.
(99)
Udviklingen i priserne på importen fra Kina er nærmere beskrevet i betragtning 75. Som det kan ses, fulgte disse priser en anderledes tendens end EU-erhvervsgrenens, og var konsekvent lavere. I UP var priserne fra Kina kun halvt så høje som EU-erhvervsgrenens priser.
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, investeringer og lønninger
(100)
Stigningen i produktionsomkostningerne var, som nævnt ovenfor, højere end stigningen i salgspriserne. Med en stigning i omkostningerne på 14 % i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen kun i stand til at hæve sine priser med 9 %. Rentabiliteten faldt fra 3,9 % i 2007 til 0,4 % i UP. Erhvervsgrenen havde den laveste fortjeneste i 2009, idet den ikke var i stand til at dække sine omkostninger med et tab på 1,2 %. Segmentet for små virksomheder var det hårdest ramte af de tre segmenter, idet det har været tabsgivende siden 2008. De store og mellemstore virksomheder var, til trods for væsentlige fald i rentabiliteten, i stand til at sælge med en beskeden, om end ikke bæredygtig, fortjeneste.
(101)
De mellemstore og store virksomheders fortjeneste kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres. I segmentet for store virksomheder blev beregningen af fortjenesten baseret på tal fra en virksomhed, men fremlæggelsen af resultaterne hos de mellemstore virksomheder ville give andre virksomheder mulighed for at beregne fortjenesten for andre segmenter, idet den samlede, vejede fortjeneste er kendt.
Tabel 12
Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, investeringer og lønninger
2007
2008
2009
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Likviditet (1 000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007 = 100)
100
64
48
46
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007 = 100)
100
100
70
72
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Tendensen for likviditeten, som er en erhvervsgrens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den betragtede periode. Likviditeten faldt dog mellem 2007 og UP med ca. 54 %.
(103)
Investeringsafkastet fulgte i store træk den samme tendens som rentabiliteten i den betragtede periode.
(104)
Mellem 2007 og UP faldt den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 28 %.
(105)
Mellem 2007 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 4 %.
5.3.5. Produktionsomkostninger
Tabel 13
Produktionsomkostninger
2007
2008
2009
UP
Produktionsomkostninger EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Produktionsomkostningerne steg, som anført ovenfor, med 14 % i den betragtede periode. Stigningen skyldtes en stigning i lagerbeholdningerne (se betragtning 95) og en ændring i det varesortiment, som EU-erhvervsgrenen udbyder (større udbud i typer, farver og størrelser), mens importen fra Kina fokuserede på store partier af homogene varer. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for at kunne reagere hurtigt på meget specifikke ordrer og var desuden nødt til at tilbyde et større varesortiment.
6. Konklusion om skade
(107)
Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer såsom produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen forværredes i løbet af den betragtede periode. Selv om det ikke kan nægtes, at den negative udvikling i forbruget har haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, er det dog værd at bemærke, at importen fra Kina var i stand til at øge sin markedsandel ved hjælp af et prispres.
(108)
Skadesindikatorerne vedrørende især EU-producenternes finansielle resultater - f.eks. rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode. En meget afslørende skadesfaktor er den voldsomme stigning i lagerbeholdningerne (37 %) i den betragtede periode. Denne stigning forklares ved, at de eksporterende producenter fra Kina fokuserede på salg af store partier af homogene varer, mens EU-erhvervsgrenen udbød et større varesortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for at kunne reagere hurtigt på meget specifikke ordrer og var nødt til at tilbyde et større varesortiment.
(109)
Selv om EU-erhvervsgrenens salgspriser steg i den betragtede periode, skyldes dette især stigningen i produktionsomkostningerne. Samlet set blev fortjenesten forværret i den betragtede periode. Segmentet for små virksomheder, som udgjorde halvdelen af EU-erhvervsgrenen, har faktisk været tabsgivende siden 2008. Erhvervsgrenen var således ikke i stand til at opnå en tilstrækkelig fortjeneste til trods for stigninger i salgspriserne. Erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve deres salgspriser til et niveau, der kan sikre den nødvendige rentabilitet og levedygtigheden på længere sigt.
(110)
Analysen af pristendenserne, som var baseret på Eurostats tal, viste, at prisforskellen mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens priser steg fra ca. 40 % i 2007 og 2008 til ca. 50 % i 2009 og UP.
(111)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(112)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkninger af importen fra Kina
(113)
Den stigende markedsandel for eksporterende producenter fra Kina i den betragtede periode faldt tidsmæssigt sammen med et fald i EU-erhvervsgrenens fortjeneste og en væsentlig stigning i erhvervsgrenens lagerbeholdninger.
(114)
Det faldt desuden sammen med et fald i EU-forbruget. Mens mængden af den kinesiske import faldt med 9 procentpoint mellem 2007 og 2009 ligesom det faldende forbrug (dog ikke i samme takt - forbruget faldt med 23 procentpoint i samme periode), steg den kinesiske markedsandel støt siden 2007. Desuden steg den kinesiske import med 6 procentpoint mellem 2009 og UP til trods for et yderligere fald i forbruget på 6 procentpoint.
(115)
Prisforskellen (baseret på Eurostats gennemsnitstal) mellem den kinesiske import og EU-erhvervsgrenens priser var markant i hele den betragtede periode. Forskellen var allerede i 2007 på over 40 %, hvilket antyder, at de eksporterende producenter fra Kina indledte deres prisstrategi før den økonomiske krise. Prisforskellen steg efter krisen således til 50 % i UP.
(116)
Den stigende markedsandel for den kinesiske import kombineret med faldende priser og en stigende prisforskel mellem EU-erhvervsgrenens og de kinesiske producenters priser faldt tidsmæssigt sammen med forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningen af import fra andre tredjelande end Kina
(117)
Importmængden fra andre tredjelande end Kina faldt med 40 % i den betragtede periode. Markedsandelen for disse importerede varer faldt også en anelse i samme periode (ca. 1 %). Priserne på disse importerede varer og varerne fra Kina var sammenlignelige i 2007, men prisforskellen steg til 18 % i 2009 og 16 % i UP.
(118)
Tyrkiet er den næststørste eksportør til Unionen med en markedsandel på 3 % i UP. Denne markedsandel forblev stabil (et let fald på 0,4 %) i den betragtede periode. Importmængden fra Tyrkiet faldt med 37 % i den betragtede periode. Selv om priserne på den tyrkiske import lå under EU-erhvervsgrenens priser (næsten 40 % i den betragtede periode), steg prisforskellen mellem den tyrkiske og kinesiske import til 16 % i 2009 og UP efter en stigning på 22 % i de tyrkiske priser. Det kan således ikke udelukkes, at importen fra andre tredjelande end Kina i begrænset omfang kan have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Denne import brød dog ikke den årsagssammenhæng, der var konstateret mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens skade.
4. Virkningen af den store fragmentering af EU-erhvervsgrenen
(119)
Den europæiske fliseindustri er meget fragmenteret. Det samlede antal af virksomheder faldt dog i den betragtede periode som følge af en konsolideringsproces, som er foregået i de seneste 20 år. Undersøgelsen viste dog, at virksomhederne i de medlemsstater, der har den største produktion og samtidig den største fragmentering, opererer i klynger. Denne struktur sikrer en effektiv fordeling af ressourcerne. Fragmenteringen giver nemlig store virksomheder mulighed for give produktionen af visse varetyper (for så vidt angår farver, størrelser mv.) i underentreprise til små virksomheder. Med de små virksomheders hjælp er erhvervsgrenen i stand til hurtigt at kunne levere mange varetyper. Dette viste sig især vigtigt, idet de kinesiske konkurrenter sælger store partier af homogene varer, hvor der ikke er plads til fleksibilitet i design, farver mv. Under disse omstændigheder kan der ikke etableres en årsagssammenhæng mellem fragmenteringen og forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.1. Virkningen af den økonomiske krise
(120)
Undersøgelsen viste, at den økonomiske krise uden tvivl havde en virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(121)
Virkningen hidrørte især fra afmatningen i byggeindustrien, som afspejledes i det faldende forbrug af keramiske fliser. Generelt var faldet i den samlede europæiske byggeindustri på 7,5 % (3) i 2009. Det generelle økonomiske klimas mere præcise virkning på byggeindustrien varierer afhængigt af de specifikke segmenter i denne erhvervsgren (4). I 2009 var faldet i byggeindustrien overvejende koncentreret om segmenterne for nybyggeri og privat ejendomsbyggeri. Bygge- og anlægsarbejder blev derimod mindre påvirket, og segmentet for offentligt erhvervsbyggeri voksede endda med 1,1 % i 2009. European Construction Industry Federation (den europæiske entreprenørsammenslutning) anførte, at disse tendenser afspejlede myndighedernes bestræbelser på at opretholde eller endda øge de offentlige udgifter til byggeri og infrastruktur som led i de nationale incitamentpakker. Ligeledes afbødede en række skatteincitamenter til energieffektive løsninger virkningen af den økonomiske afmatning på aktiviteter som renovering og vedligeholdelse.
(122)
Førnævnte udviklinger havde en positiv virkning på segmenterne for renovering og vedligeholdelse (positiv indvirkning på produktion, salg og rentabilitet i efterfølgende produktionstrin, idet fortjenstmargenerne er højere i detailsegmentet). Disse segmenter blev under alle omstændigheder mindre påvirket af den økonomiske afmatning.
(123)
Følgende analyse viser, at den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, faktisk skyldtes dumpingimporten fra Kina, selv om den økonomiske krise kan have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(124)
Undersøgelsen viste for det første, at byggeindustrien er begyndt at genrejse sig efter virkningerne af den økonomiske krise i UP, mens indikatorerne for EU-erhvervsgrenen fortsat viser en nedadgående tendens.
(125)
For det andet er et vigtigt element udviklingen i lagerbeholdningerne, som i dette tilfælde er en afslørende skadesindikator (se betragtning 93). Der er observeret en støt, årlig stigning i lagerbeholdningerne. Denne støtte stigning antyder, at EU-erhvervsgrenen faktisk hovedsagelig var under pres fra de eksporterende producenter fra Kina. Hvis stigningen i lagerbeholdningerne skulle tilskrives den økonomiske krise, ville der sandsynligvis være konstateret en væsentlig stigning i kriseårene i stedet for en støt tendens i den betragtede periode.
(126)
Endelig viser analysen af rentabilitetstallene, at især de små virksomheder, som tegnede sig for næsten 50 % af EU-produktionen i UP, kun opnåede en meget beskeden fortjeneste på 0,3 % allerede i 2007 og har været tabsgivende siden. Dette antyder, at forværringen af deres situation var begyndt allerede inden krisen.
(127)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation hovedsagelig skyldes dumpingimporten fra Kina. Selv om den økonomiske krise og det deraf følgende fald i efterspørgslen kan have bidraget til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, er virkningen heraf ikke af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
4.2. Påstande vedrørende selvforskyldt skade
(128)
En importør påstod, at den væsentligste årsag til skaden var de polske fliseproducenters salg af fliser til meget lave priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesanalysen bør udføres overordnet for hele EU-erhvervsgrenen og ikke kun for en del af erhvervsgrenen. Kommissionen analyserede ikke desto mindre situationen på det polske marked ud fra de foreliggende oplysninger (det skal bemærkes, at den polske virksomhed i stikprøven besluttede at indstille sit samarbejde, og at ingen andre polske virksomheder indvilligede i at samarbejde).
(129)
Det blev indledningsvist fundet, at det polske salg, udtrykt i mængder, til resten af EU-markedet udgjorde en markedsandel på mindre end 3 % i UP.
(130)
Hvis de polske virksomheder for det andet havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, og deres priser var blevet taget i betragtning ved underbudsanalysen, ville dette have haft en begrænset vægt i den samlede underbudsberegning. På grund af manglende samarbejde fra den polske virksomhed foreligger der ikke detaljerede prisoplysninger pr. varekontrolnummer. Selv i en situation med »maksimal indvirkning«, hvor det forudsættes, at det samlede polske salg var blevet inkluderet i beregningen, ville indvirkningen have været minimal og ikke have ændret det samlede billede på grund af de relativt lave salgsmængder (5).
(131)
På denne baggrund var den eventuelle indvirkning af det polske salg på den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, begrænset.
(132)
En anden påstand om selvforskyldt skade var, at enkelte EU-producenter skulle have suppleret deres kataloger med import af kinesiske fliser og videresolgt dem under deres eget varemærke. Denne påstand var dog ikke underbygget, og desuden viste beviser, som blev indsamlet under undersøgelsen, at denne import var marginal. Det kan således ikke konkluderes, at EU-producenternes import bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(133)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kunne tilføje EU-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Analysen af Eurostats tal viste, at eksporten fra Unionen faktisk faldt med 44 %. Eksportpriserne steg dog med 32 %. Hos de samarbejdsvillige producenter i stikprøven var faldet dog mindre udtalt (- 24 %). Undersøgelsen viste desuden, at eksportandelen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens samlede salg steg fra 17 % i 2007 til 19 % i 2009. Selv om eksportmængden hos de samarbejdsvillige EU-producenter faldt, var faldet desuden mindre udtalt end faldet i salget på EU-markedet (- 24 % for eksporten sammenholdt med - 30 % for EU-salget). Derfor fandt man, at faldet i eksportmængder ikke kan forklare den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(134)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen har lidt.
6. Konklusion om årsagssammenhæng
(135)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Den økonomiske krise og importen fra andre tredjelande end Kina havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men var ikke af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der var en høj samarbejdsgrad og støtte blandt medlemmerne af European Association (Cerame-Unie) og størstedelen af de nationale sammenslutninger af producenter. Desuden har ingen EU-producenter givet udtryk for deres modvilje mod indledningen af undersøgelsen eller indførelsen af foranstaltninger. Dette antyder, at indførelsen af foranstaltninger tydeligvis er i EU-producenternes interesse.
(138)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 76 ff.
(139)
Det kan forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få fordel af foranstaltningerne, som med sandsynlighed vil hindre fornyet dumpingimport til lave priser.
(140)
Indføres deres ikke foranstaltninger, kan det forventes, at stigningen i dumpingimporten af keramiske fliser til lave priser vil fortsætte eller endda øges. Virkningen af faldet i salgspriserne, som blev udøvet af dumpingimporten fra Kina, vil fortsat trykke EU-producenternes salgspriser og fortjeneste.
(141)
Da EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet ikke er solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, som i høj grad underbød deres priser, kan dette sandsynligvis føre til en gradvis lukning af en række EU-producenter.
2. Importørernes interesser
(142)
Samarbejdsviljen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere udgjorde ca. 6 % af den samlede mængde af varer importeret fra Kina. I stikprøveundersøgelsen (jf. betragtning 15) blev syv ikke forretningsmæssigt forbundne importører (én var en bruger) udtaget. De tegnede sig for ca. 5 % af den samlede import fra Kina. De samarbejdsvillige importører var overvejende forhandlere af fliser, dog med undtagelse af én importør, hvor handelen med fliser repræsenterer en lille del af de samlede forretninger. For de samarbejdsvillige importører udgjorde andelen af import fra Kina en væsentlig del af deres samlede indkøb (mere end 75 %). Selv om det lader til, at der er en margen til at absorbere en stigning i priserne på den kinesiske import, idet importørernes fortjeneste på denne import er på ca. 50 %, angiver de normalt en fortjeneste på ca. 5 %.
(143)
Hvis foranstaltningerne indføres vil de ud fra et simpelt omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørernes forretninger.
(144)
Undersøgelsen viste dog, at det er muligt for importører og brugere at skifte til varer, der købes fra tredjelande eller fra lande i Unionen. Dette kan gøres ganske nemt, da den undersøgte vare fremstilles i mange lande både i og uden for Unionen (Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater, Egypten, Sydøstasien, Brasilien mv.).
(145)
En importør erklærede, at virksomheden forsøgte at skifte leverandør efter indledningen af undersøgelsen, men dog uden held. På den anden side erklærede en anden importør, at denne proces allerede var undervejs, da undersøgelsen blev indledt, og havde været succesrig. En tredje påstod, at den ville udvide sit udbud til producenter fra andre lande end Kina, og at dette kunne gøres ganske nemt.
(146)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltningerne ikke vil hindre EU-importørerne i af købe lignende varer fra andre leverandører. Målet med antidumpingtolden er desuden ikke at lukke af for visse handelskanaler, men derimod at genskabe rimelige handelsvilkår og modvirke illoyal handelspraksis.
(147)
Endelig kunne den forholdsvis lave samarbejdsgrad blandt de ikke forretningsmæssigt forbundne importører vise, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil få en væsentlig indvirkning på deres aktivitet.
3. Brugernes interesser
(148)
Kommissionen kontaktede to store brugersammenslutninger i Unionen.
(149)
Byggesektoren (repræsenteret ved European Construction Industry Federation - den europæiske entreprenørsammenslutning) besluttede ikke at samarbejde aktivt i forbindelse med undersøgelsen. Sammenslutningen besvarede Kommissionens oprindelige forespørgsel, men indstillede herefter sit samarbejde som følge af manglende interesse blandt medlemmerne.
(150)
Den lave samarbejdsgrad blandt brugerne kunne antyde, at sektoren i vidt omfang ikke importerer fra Kina, eller at sektoren ikke vil blive hårdt ramt, hvis der indføres foranstaltninger. Dette synes navnlig at være tilfældet i byggesektoren, hvor keramiske fliser, som producenterne anførte under kontrolbesøgene, har en marginal indvirkning på de endelige omkostninger. Dette synes berettiget i lyset af omkostningerne til de øvrige materialer i forbindelse med nybyggeri eller renoveringsarbejde. Samtidig er det, som anført ovenfor, forholdsvis nemt at skifte leverandør.
(151)
European Do-It-Yourself Association (EDRA - den europæiske sammenslutning af gør-det-selv-folk) henvendte sig til Kommissionen på vegne af sine medlemmer. Sammenslutningen indsendte sine bemærkninger i begyndelsen af undersøgelsen og påstod, at indførelsen af told ville føre til en stigning i forbrugerpriserne og at et skift til andre leverandører ville medføre højere omkostninger både for distributører og kunder. Disse påstande blev dog ikke underbygget.
4. De endelige forbrugeres interesser
(152)
Kommissionen kontaktede en forbrugersammenslutning, som svarede, at den ikke var interesseret i at samarbejde. Ingen andre forbrugersammenslutninger gav sig til kende.
(153)
Antidumpingtoldens virkninger for forbrugerne bliver sandsynligvis begrænsede, da mellemhandlernes avance normalt er ret høj. Selv i tilfælde af prisstigninger vil antidumpingtolden få begrænsede virkninger for forbrugerne, idet stigningen i omkostningerne vil variere mellem 1,5 og 3 EUR pr m2 (baseret på gennemsnitsprisen for den kinesiske import på 4,5 EUR i UP). Individuelle forbrugere køber begrænsede mængder af fliser og ikke særligt ofte. Desuden kan en prisstigning på kort sigt have positive virkninger på længere sigt for forbrugerne ved at sikre konkurrence på markedet. Manglende konkurrence kan i det lange løb føre til endnu højere prisstigninger og til, at lavprisimporten helt forsvinder.
5. Leverandørernes interesser
(154)
Ingen leverandører eller sammenslutninger af leverandører gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(155)
Undersøgelsen viste, at de leverandører, der ville være mest interesseret i den igangværende undersøgelse, var fabrikanter af udstyr til produktion af fliser. Undersøgelsen viste, at visse kinesiske producenter købte sådant udstyr fra leverandører i Unionen. De officielle tal viste ikke desto mindre, at salget fra Unionen til Kina fulgte en stabil, let faldende tendens i de seneste ti år, og at Kina udgjorde en betydelig, men dog ikke overvældende del af deres salg (ca. 10 %). Leverandørernes vigtigste kunder var nemlig EU-producenter, og derfor har leverandørerne en afgørende interesse i og afhænger af EU-erhvervsgrenens resultater.
(156)
Det manglende samarbejde fra denne sektor kunne desuden antyde, at leverandørerne ikke mener, at antidumpingforanstaltninger overfor importen af den pågældende vare vil skade deres situation betydeligt.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(157)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der generelt set ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af keramiske fliser med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(158)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
2. Midlertidige foranstaltninger
(159)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(160)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(163)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(164)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger (der kan afhængigt af tilfældet indføres en procentsats], kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.
(165)
Følgende foreslåede satser er baseret på de dumpingmargener, der blev konstateret i undersøgelsen, da de var lavere end skadesmargenerne. Den fastlagte antidumpingtold er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Midlertidig told
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Alle andre samarbejdsvillige producenter
32,3 %
32,3 %
Alle andre
73,0 %
73,0 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(166)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o. lign.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Virksomheder anført i bilag I
32,3 %
B012
Alle andre virksomheder
73,0 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2011.
A BIZOTTSÁG 258/2011/EU RENDELETE
(2011. március 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. június 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerámialapok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be 69 olyan gyártó nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának több mint 30 %-át teszi ki. A panasz nyilvánvaló bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportőr gyártókat, Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok), Nigériában, Brazíliában, Törökországban, Indonéziában és Thaiföldön, mivel ezek az országok esetleg analóg országként jöhetnek számításba. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel a kínai exportőr gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi ismert kínai exportőr gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltasson alapvető információkat a 2009. április 1. és 2010. március 1. közötti időszakban az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultált.
2.1. Mintavétel a kínai exportőr gyártók körében
(5)
A mintavétel során százöt érvényes válasz érkezett azoktól a kínai exportőr gyártóktól, akik a (24) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakban a behozatal 47 %-át bonyolították le. Az együttműködés ezért csekély mértékűnek tekinthető.
(6)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján az exportőr gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló kivitelének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A kiválasztott minta három olyan csoportból állt, amelyek a vizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló összes export 14,4 %-át, valamint az együttműködő gyártók összes exportjának 31,3 %-át képviselő tíz független gyártót foglalták magában. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. A javasolt mintával kapcsolatban számos észrevétel érkezett. A végleges minta kiválasztásánál a megfelelőnek ítélt észrevételeket figyelembe vették.
2.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
Az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a Bizottságnak küldött levelében megerősítette, hogy a panaszos vállalatok mindegyike beleegyezett a mintában való részvételbe. A Bizottságnál jelentkezett más vállalatokkal együtt összesen 73 uniós gyártótól érkeztek információk.
(8)
A mintavétel során figyelembe vették a kerámialap-ágazat jelentős széttagoltságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell.
(9)
Az éves termelés mennyisége alapján három szegmenst különböztettek meg:
- 1. szegmens: nagyvállalatok, amelyek termelése meghaladja a 10 millió m2-t,
- 2. szegmens: középvállalkozások, amelyek termelése 5 és 10 millió m2 között van,
- 3. szegmens: kisvállalkozások, amelyek termelése 5 millió m2-nél kevesebb.
(10)
A mikrogazdasági mutatók elemzésénél az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit - az egyes szegmensek teljes kerámialap-ágazatban képviselt súlyát tekintve - aszerint súlyozták, hogy mekkora az adott szegmens részesedése a teljes uniós termelésből. A vizsgálat során beérkező információk alapján az 1. és 2. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés hozzávetőleg egynegyedét, míg a 3. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés mintegy felét képviselik. A kisvállalkozások szegmensében több mint 350 vállalat szerepel. A középvállalkozások szegmensébe több mint 40, míg a nagyvállalatok szegmensébe több mint 20 vállalat tartozik.
(11)
Tíz vállalatot vettek fel a mintába. Az értékesítést, a termelést és a földrajzi elhelyezkedést tekintve ezek a három szegmens legnagyobb vállalatai. Egy a nagyvállalatok, négy a középvállalkozások és öt a kisvállalkozások szegmensébe tartozik. A kiválasztott vállalatok hat tagállamban találhatók (Olaszországban, Spanyolországban, Lengyelországban, Portugáliában, Németországban és Franciaországban), amelyek együttesen a teljes uniós termelés több mint 90 %-át képviselik. Ez a minta az együttműködő gyártók teljes termelésének a 24 %-át és a teljes uniós termelésnek a 7 %-át képviseli.
(12)
A vizsgálat során a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködését a vizsgálattal. A Bizottság nem talált másik együttműködő lengyel gyártót.
(13)
A lengyel gyártó visszalépése ellenére - a (8) és a (10) preambulumbekezdésben említett valamennyi szempontot figyelembe véve - a minta továbbra is igen reprezentatív maradt. Ezért úgy határoztak, hogy az eljárás öt tagállam kilenc gyártójával is folytatható.
(14)
A panaszosok kérték, hogy a nevüket ne hozzák nyilvánosságra. A Bizottság a kérést elfogadta.
2.3. Mintavétel az importőrök körében
(15)
A Bizottsághoz 24 válasz érkezett az importőröktől. Három nagy importőrt kizártak a mintavételből: két vállalat kínai exportőrökkel, egy pedig egy uniós gyártóval állt kapcsolatban (a behozatal a gyártó teljes értékesítéséhez viszonyítva elenyésző).
(16)
A független együttműködő importőrök a Kínából származó összes behozatal mintegy 6 %-át képviselik.
(17)
Hét vállalatot vettek fel a mintába, amelyek a független együttműködő vállalatok által lebonyolított behozatal 95 %-át képviselik. Az egyik vállalat az érintett termék felhasználója is egyben. A minta a földrajzi megoszlás tekintetében is reprezentatívnak tekinthető. Azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az Unióba érkező behozatal több mint 49 %-át képviselik, ami szintén alátámasztja a minta reprezentatív jellegét.
2.4. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzések
(18)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintába felvett kínai exportőr gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak. A mintába felvett exportőr gyártók egy csoportja az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást igényelt, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Az exportőr gyártók többi csoportja csak egyéni elbánást kért.
(19)
Egyéni vizsgálatra irányuló kérelem nyolc, a mintavételbe be nem vont vállalattól, illetve kapcsolt vállalatok csoportjától érkezett. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt arról, hogy ezen vállalatok valamelyikét egyéni vizsgálatban részesíti-e.
(20)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak, illetve azoknak a mintavételbe be nem vont exportőr gyártóknak, akik jelezték, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni vizsgálatot kérnek, továbbá a mintába felvett uniós gyártóknak, az együttműködő független importőröknek és valamennyi ismert uniós felhasználónak.
(21)
A mintába felvett exportőr gyártók három csoportja, a mintavételbe be nem vont nyolc exportőr gyártó, illetve exportőr gyártók csoportja, a mintába felvett kilenc uniós gyártó és exportőr gyártóval kapcsolatban nem álló öt importőr küldött vissza kitöltött kérdőíveket. Beadványok érkeztek az európai gyártók szövetségétől (Cerame-Unie), a gyártók nemzeti szövetségeitől, importőröktől, illetve importőrök és felhasználók szövetségeitől.
(22)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt és ellenőrző látogatásokat tett a mintába felvett kilenc uniós gyártó, illetve az alábbi vállalatok telephelyein:
a)
Kínai exportőr gyártók
-
Becarry-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., egy kapcsolatban álló olasz importőr
b)
Kereskedők Kínában
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Kereskedők Hongkongban
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
d)
Független importőrök
-
Enmon GmbH, Németország
e)
A gyártók nemzeti szövetségei
-
Confindustria Ceramica (Olaszország)
-
Spanish Ceramic Tile Manufacturer’s Association (ASCER)
-
APICER (Portugália)
(23)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, két gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor a rendes értéknek az Egyesült Államokból mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából. Ezek a gyártók kérték kilétük bizalmas kezelését.
3. Vizsgálati időszak
(24)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(25)
Az érintett termék mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termék, alátéten is (a továbbiakban: kerámialap vagy érintett termék), amely jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozik.
(26)
A kerámialapokat főleg az építőiparban használják falak és padlók burkolására.
2. Hasonló termék
(27)
Az egyik fél azt állította, hogy a Kínából behozott termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott termék nem összehasonlítható.
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság az árak összehasonlítását a nyolc mutatóra épülő termékkód alapján megkülönböztetett terméktípusokra alapozta.
(29)
A szóban forgó fél az érveit a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során ismertette. Érvelésében arra hivatkozott, hogy az uniós és a kínai burkolólapok a technológiák, az anyagok, a fényezés és a kivitel különbözősége miatt nem összehasonlíthatók. A fejlett gyártósorok szitanyomású és többféle színű, jó minőségű burkolólapokat állítanak elő. A vállalat képviselője kifejtette, hogy különböző nyomási technológiákat alkalmaznak szitanyomás, hengernyomás és tintasugaras nyomás esetén.
(30)
Annak ellenére, hogy a Bizottság kérte a termékek összehasonlíthatósági szempontjait részletesen kifejtő beadvány elkészítését, a szóban forgó fél nem igazolta állításait. Az összehasonlíthatóság javítására vonatkozó érvelést sem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Továbbá a szóban forgó fél maga is elismerte, hogy a további négy javasolt szempont figyelembevételével vizsgálandó terméktípusok a burkolólapok piacának mindössze 0,5 %-át képviselnék. Amint az a meghallgató tisztviselő által készített, az érintett vállalat álláspontját összefoglaló jelentésben is szerepel, az ugyanazon termékkód alá tartozó termékek fennmaradó 99,5 %-a hasonló.
(31)
A fent említettek szerint a szóban forgó fél sem a további szempontok figyelembevételének szükségességét, sem azok árakra gyakorolt lehetséges hatásait nem támasztotta alá. Az érintett terméktípusok elhanyagolható piaci részesedésére tekintettel, illetve figyelembe véve, hogy a szóban forgó fél egyértelműen elismerte, hogy az érintett termékkód alá tartozó burkolólapok 99,5 %-a hasonló, ideiglenesen elvetették az arra vonatkozó kérelmet, hogy a termékkódok szerkezetében további szempontokat vegyenek figyelembe.
(32)
Megállapították, hogy a kínai piacon, az ideiglenesen analóg országnak tekintett Egyesült Államok piacán, továbbá az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintik.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden - a tájékozódás megkönnyítése érdekében - az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
5.
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik.
(34)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a kínai exportőr gyártók két csoportja kérte a piacgazdasági elbánást.
(35)
Megállapítást nyert, hogy az egyik csoportot állítólagosan alkotó felek (két gyártó; egy kínai és egy hongkongi kereskedő) valójában nem is állnak egymással kapcsolatban. Ez alapján a két kínai gyártó (a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét külön kezelték.
(36)
A másik vállalatcsoportot, nevezetesen a Wonderful-csoportot illetően, amely az ugyanazon holdingvállalat tulajdonában lévő két gyártócsoportot foglalja magában, csak az egyik csoport kért piacgazdasági elbánást, a másik az egyéni elbánást kérelmezte. Mivel a piacgazdasági elbánást egy csoport minden tagjának kérnie kell és kritériumait a csoport összes tagjának teljesítenie kell, a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelem hiányos volt, ezért nem vették figyelembe. A csoportot így nem részesítették piacgazdasági elbánásban.
(37)
A Becarry-csoportot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a gyártó működési engedélye exportkorlátozást tartalmaz, amit a gyakorlatban is alkalmaztak. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az értékesítéssel kapcsolatos döntéseket nem szabadon, hanem jelentős állalmi beavatkozás mellett hozták meg. Ezenkívül a csoportba tartozó számos vállalat esetében nem tudták megállapítani, hogy az indulótőkét befizették-e és hogy ki volt a befizető. A 2. kritériumot illetően a számviteli ellenőrzés súlyos hiányosságokat tárt fel, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatosan megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a főbb eszközök számviteli nyilvántartása és értékcsökkenése nem volt megfelelő, illetve a vállalat földhasználati jogának kifizetését nem tudták igazolni.
(38)
A Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. vállalatot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy az indulótőkét az alapításkor befizették és hogy ki volt a befizető. Így nem lehetett kizárni, hogy a pénzeszközök egy részét az állam finanszírozta. A 2. kritérium vonatkozásában a számviteli nyilvántartások súlyos hiányosságokat mutattak, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben, ezért úgy tekintették, hogy a könyvelés ellenőrzését nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatban megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a vállalat nem tudta igazolni, hogy fizetett a földhasználati jogáért, illetve bizonyos eszközökért.
(39)
A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az érintett exportőr gyártóknak, a kínai hatóságoknak és a panaszosoknak, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(40)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek a mintavételbe bevont két olyan exportőr gyártótól, akiket a Bizottság nem részesített piacgazdasági elbánásban. Ezek az észrevételek azonban nem változtattak a Bizottság megállapításain, mivel azokat csak részben próbálták cáfolni és az észrevételek alátámasztására nem nyújtottak be további bizonyítékokat.
2. Egyéni elbánás
(41)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy főbb vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(42)
A piacgazdasági elbánást kérő, mintába felvett exportőr gyártók - a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. - egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha piacgazdasági elbánásban nem részesülhetnének. A Wonderful-csoport és a Xinruncheng-csoport szintén egyéni elbánást kért.
(43)
A Becarry-csoporttal kapcsolatban megállapították, hogy a fenti (37) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozás miatt az értékesítési döntéseket nem szabadon hozzák meg, így az egyéni elbánásra irányuló kérelmüket elutasították.
(44)
A többi exportőr gyártó vonatkozásában megállapították, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeket, így egyéni elbánásban részesülhettek. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a mintába felvett alábbi kínai exportőr gyártók az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek eleget tesznek.
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng-csoport
-
Wonderful-csoport
3. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(46)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében az Egyesült Államokat használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(47)
Számos észrevétel érkezett és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát, Törökországot, Nigériát, Thaiföldet és végül Indonéziát.
(48)
A Bizottság ezért úgy határozott, hogy együttműködést kezdeményez ezen országok, többek között az Egyesült Államok ismert gyártóival. A kérdőívre azonban az érintett termék egyesült államokbeli gyártói közül mindössze ketten válaszoltak. A thaiföldi gyártó is hiányos kérdőívet küldött be, és termékkínálata sem volt megfelelően összehasonlítható az együttműködő kínai gyártó termékeivel.
(49)
A vizsgálat feltárta, hogy az Egyesült Államok az érintett termék vonatkozásában versenyképes piac. Az Egyesült Államokban számos gyártó működik, és a behozatal mennyisége jelentős. A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a Kínából, valamint az Egyesült Államokból származó kerámialapok fizikai jellemzői és felhasználásuk alapvetően azonos, továbbá gyártási eljárásuk is hasonló.
(50)
Arra hivatkoztak, hogy mivel az Egyesült Államok piacára főleg a behozatal jellemző, az Egyesült Államokban, illetve a Kínában gyártott kerámialapok a piac különböző szegmenseit célozzák meg. Így a belföldön gyártott terméktípusok, amelyek a rendes érték megállapításának alapjául kellene, hogy szolgáljanak, nem összehasonlíthatók azokkal a terméktípusokkal, amelyeket Kína az Unióba exportál. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az Egyesült Államokban számos olyan terméktípust állítanak elő, amelyek a fenti (49) preambulumbekezdésben említettek szerint hasonlóak a Kínában gyártott és onnan exportált terméktípusokhoz.
(51)
Azzal is érveltek, hogy az Egyesült Államok viszonylag kis szerepet tölt be a kerámialapok világpiacán. Ugyanakkor 2009-ben mintegy 600 millió m2 mennyiséget gyártottak belföldön, ami jelentősnek tekinthető. Összehasonlításként Kína, a világ legjelentősebb gyártója, 2 milliárd m2 mennyiséget állított elő ugyanabban az időszakban.
(52)
Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokban szigorú minőségi előírások vannak érvényben, és eredményes nem tarifális akadályokat gördítettek a kínai behozatal útjába. A vizsgálat során ugyanakkor feltárták, hogy az Egyesült Államokba irányuló, Kínából történő behozatal a fent említettek szerint igen nagy arányú, és az egyesült államokbeli fogyasztás jelentős részét képviseli. Ezért elvetették azt az állítást, hogy az Egyesült Államokban a nem tarifális akadályok befolyásolják a behozatalt és a versenyt.
(53)
Az együttműködő két egyesült államokbeli gyártó beadványaiban szereplő adatokat a helyszínen ellenőrizték. Végül az egyik felkeresett gyártó adatait vették figyelembe, mivel azokat megbízhatónak találták ahhoz, hogy a rendes érték megállapításának alapjául szolgáljanak. A másik gyártótól származó információkat nem találták megbízhatónak és elvetették azokat, mivel ez a gyártó a belföldi értékesítéseinek csak egy részéről számolt be és a költségeit nem lehetett megfelelően összeegyeztetni a könyveléssel.
(54)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az Egyesült Államok az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján megfelelő és ésszerű analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(55)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján az alábbiak szerint állapították meg.
(56)
Az egyesült államokbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak minősült az együttműködő exportőr gyártók által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva.
(57)
Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban az egyesült államokbeli gyártó által előállított hasonló termékek valamennyi típusát a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon független vásárlóknak értékesítették. Az Egyesült Államokban gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából az Unióba exportált érintett termék minőségbeli különbségei miatt néhány terméktípus vonatkozásában úgy ítélték meg, hogy a számtanilag képzett rendes érték megállapítása alkalmasabb módszer arra, hogy ezeket a különbségeket figyelembe lehessen venni és a (61) preambulumbekezdésben említett megfelelő összehasonlítást biztosítani tudják.
(58)
A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyesült államokbeli gyártó termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel, illetve a nyereséggel növelték. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az egyesült államokbeli gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
c) Az exportőr gyártók exportárai
(59)
A mintába felvett kínai exportőrök exportárait az első független fogyasztó által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg. Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló uniós importőrön keresztül valósult meg, úgy az árakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportőr gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
d) Összehasonlítás
(60)
A dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy a mintába felvett exportőrök gyártelepi exportárait összehasonlították a belföldi értékesítési árakkal, illetve adott esetben a számtanilag képzett rendes értékkel.
(61)
A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően. A rendes értéket az alacsonyabb költségű, nem porcelánból készült lapok jellemzőinek - főleg az eredeti márkák és a nem analóg ország gyártója által előállított különböző típusok minőségbeli különbségeiből adódó - eltérései vonatkozásában kiigazították. Adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a tengeri szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási, banki és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontos és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4. Dömpingkülönbözetek
a) A mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében megállapított dömpingkülönbözet
(62)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított, súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok által az Unióba exportált érintett termékek fentiek szerint meghatározott exportárának súlyozott átlagával.
(63)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Xinruncheng-csoport
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
Wonderful-csoport
26,2 %
b) Minden más együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet
(64)
A mintavételbe be nem vont többi együttműködő kínai exportőr gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki.
(65)
A mintába felvett, de egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai exportőr gyártó (Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.) esetében a dömpingkülönbözetet a fenti (64) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint állapították meg.
c) Minden más (együtt nem működő) exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet
(66)
Minden más, együtt nem működő kínai exportőr gyártó esetében az országos dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípust előállító együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg.
(67)
Ez alapján a minta súlyozott átlagával számított ideiglenes dömpingkülönbözet és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, illetve egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében (lásd az I. mellékletet)
32,3 %
A fennmaradó dömpingkülönbözet az együtt nem működő exportőr gyártók esetében
73,0 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(68)
A (8) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. Kerámialapokat több mint ötszáz gyártó állít elő.
(69)
A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazatot három szegmensre osztották: kisvállalkozások, középvállalkozások és nagyvállalatok. A kisvállalkozások adják az uniós termelés felét.
(70)
Becslések szerint a nemzeti és az európai szövetségektől származó adatok az uniós termelés mintegy 75 %-át foglalják magukban. Ezeket az adatokat összevetették a független gyártóktól és a nemzeti szövetségektől származó adatokkal, illetve olyan statisztikai forrásokkal is, mint a Prodcom. A fennmaradó termelés volumenét és értékét az ugyanezen forrásokból származó információk alapján extrapolálták. Ezek alapján megállapították, hogy a teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban 895 millió m2 volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében (a teljes uniós termelést képviselő) összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Uniós fogyasztás
(71)
Az uniós fogyasztást úgy állapították meg, hogy az Eurostat adatain alapuló behozatalhoz hozzáadták az uniós gyártók uniós piacon lebonyolított értékesítését. Az érintett termék összes uniós értékesítésére vonatkozó adatok a gyártók nemzeti és európai szövetségeinek ellenőrzött adatain alapulnak. A teljes uniós értékesítés megállapításához az extrapolálást a szövetségek, illetve a Prodcom adatai alapján végezték.
(72)
A figyelembe vett időszakban, azaz 2007 és a vizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 29 %-kal csökkent, és a 13 %-os legnagyobb visszaesés 2007 és 2008 között következett be. A vizsgálati időszakban a fogyasztás 2009-hez viszonyítva 8 %-kal esett vissza.
1. táblázat
Fogyasztás
Mennyiség (ezer m2)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
+ teljes behozatal
157 232
140 715
115 676
119 689
+ az uniós piacon értékesített uniós termelés
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Fogyasztás
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
évenkénti visszaesés
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Az érintett termék mennyisége, piaci részesedése és importára
(73)
A Kínából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és átlagos importára a következők szerint alakult. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
Mennyiség (ezer m2)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Évenkénti alapon
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Évenkénti alapon
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak során 3 %-kal esett vissza, a vizsgálati időszakban pedig mintegy 66 millió m2 volt. A csökkenő tendencia összhangban van a fogyasztás visszaesésével, azonban a behozatal csökkenése sokkal kisebb mértékű, továbbá 2007 és 2009 között következett be. 2009 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó behozatal mennyisége 6 %-kal növekedett. A figyelembe vett teljes időszakot tekintve a kínai behozatal piaci részesedése 35 %-kal emelkedett: a 2007. évi 4,8 %-ról a vizsgálati időszakban elért 6,5 %-ra.
(75)
A figyelembe vett időszak során a Kínából származó termékek ára 4 %-kal csökkent: 4,7 EUR/m2-ről 4,5 EUR/m2-re.
3.2. Áralákínálás
(76)
Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó megfelelő behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szinthez megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival.
(77)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Kínából származó érintett terméket a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesítették az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás mértéke 44 és 57 % között mozgott. A számításokat a mintába felvett uniós gyártók és kínai exportőr gyártók által szolgáltatott adatok alapján végezték.
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(78)
A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
3. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Egyéb országokból származó behozatal (ezer m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Átlagár (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Törökországból származó behozatal (ezer m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Törökország piaci részesedése
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Átlagár (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Átlagár (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
A figyelembe vett időszak során a harmadik országokból származó behozatal 40 %-kal esett vissza. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 14 %-kal esett vissza: 6,2 %-ról 5,3 %-ra.
(80)
Meg kell jegyezni, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során 22 %-kal emelkedett és (a vizsgálati időszakban 19 %-kal) továbbra is meghaladta a kínai export átlagos értékesítési árait.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Általános észrevételek
(81)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(82)
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. A értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették a gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos forrásokból származó adatokkal.
(83)
A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzáramlás, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
(84)
Az uniós gazdasági ágazat gyártása a figyelembe vett időszak során jelentősen, 32 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés (a figyelembe vett időszakban) általánosságban tükrözte a fogyasztás (figyelembe vett időszakban bekövetkezett 29 %-os, lásd a fenti (72) preambulumbekezdést) csökkenését. Ugyanakkor egy eltérő tendenciát követett. 2007 és 2009 között 32 %-kal csökkent, és a 23 %-os legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között stabilizálódott.
4. táblázat
A teljes uniós gyártás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Gyártás
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2007 és 2008 között 5 %-kal, majd 2008 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-os általános visszaesést mutatott.
5. táblázat
Gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Gyártókapacitás
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitáskihasználás
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(86)
A gyártási volumen alakulásával összhangban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók részére történt értékesítés a figyelembe vett időszak során a fogyasztás visszaesésének mértékéhez hasonlóan, azaz 30 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az évenkénti visszaesést illetően a fogyasztáshoz hasonló tendenciát követett.
6. táblázat
A független fogyasztók részére történt értékesítés volumene
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Értékesítés az Unióban
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1 százalékponttal csökkent.
7. táblázat
Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(88)
A foglalkoztatás 2007 és 2008 között 11 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban 16 %-kal esett vissza.
8. táblázat
Foglalkoztatás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos időszak
Teljes foglalkoztatás
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége -teljesítmény/fő/évben számolva - 2007 és 2008 között stabil volt. 2008 és a vizsgálati időszak között 19 %-os termelékenység-csökkenés következett be, ami összefügg a gyártás visszaesésével.
9. táblázat
Termelékenység
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Termelékenység (m2/év/fő)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(90)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá - tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira - a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
(91)
A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, pénzáramlás, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) elemzését a független vállalatok, azaz a mintába bevont uniós gyártók szintjén végezték.
5.3.1. Általános észrevételek
(92)
Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, termelési költség, nyereségesség és a beruházások megtérülése, azaz az abszolút értéktől eltérően kifejezett mutatók, tehát a százalékos formában megadott értékek) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben elfoglalt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes kerámialap-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kisvállalkozások esetében 52 %-ot, a középvállalkozások és a nagyvállalatok esetében pedig 24-24 %-ot). Így biztosították, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei nem kerültek túlsúlyba és az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze.
5.3.2. Készletek
(93)
Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent, a termelés százalékában kifejezve jelentősen (37 %-kal) emelkedett.
10. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Készletek (ezer m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Készletek a termelés százalékában kifejezve
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
A készletek növekedése a kár szempontjából sokatmondó tényező. Az ágazat vállalatai általában háromhavi termelésnek megfelelő készletet tartanak, a dömpingelt kínai behozatal nyomására azonban arra kényszerültek, hogy készleteiket hat hónapos termelésüknek megfelelő szintre emeljék. Ténylegesen megfigyelhető, hogy a készletek - a 2007. évi 43 %-ról a vizsgálati időszakban elért 59 %-os szintre - folyamatosan és egyenletesen emelkedtek.
(95)
Ez a készletszint-emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. A különleges megrendelések gyors teljesítése érdekében az uniós gazdasági ágazat gyártóinak növelnie kellett készleteit.
5.3.3. Értékesítési árak
(96)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak során 10 %-kal emelkedtek.
11. táblázat
Egységár az uniós piacon
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítés egységárai (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Az áremelkedés több tényező hatására következett be. Először is ellentételezni kellett a termelési költségek ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 14 %-os növekedését (lásd a (106) preambulumbekezdést). Közrejátszott továbbá a növekvő készletszint (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat termékösszetételének változása. A kínai behozatal homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak így az érintett termék kis tételben történő értékesítésére kellett koncentrálnia olyan esetekben, ahol a kereslet kis mennyiségű, de különböző típusú, színű és méretű termékek széles választékára irányult.
(98)
Az egységárak emelkedése ellenére az uniós gazdasági ágazat nem érte el a célul kitűzött nyereséget. A kisvállalkozások szegmense valójában veszteséges volt.
(99)
A Kínából származó behozatal árainak alakulását a (75) preambulumbekezdésben ismertettük. Amint látható, ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainak mozgásához képest eltérő tendenciát követtek és következetesen azok alatt maradtak. A kínai behozatal árai a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 50 %-kal alacsonyabbak voltak.
5.3.4. Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek
(100)
A fent említettek szerint a termelési költségek növekedése meghaladta az értékesítési árak emelkedését. A figyelembe vett időszak során bekövetkezett 14 %-os költségnövekedés mellett az uniós gazdasági ágazat mindössze 9 %-kal tudta növelni az árait. A nyereségesség így a 2007. évi 3,9 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Az ágazat 2009-ben érte el a legalacsonyabb nyereséget, amikor már nem tudta fedezni a költségeit és 1,2 %-os veszteséget realizált. A három szegmens közül mindez a kisvállalkozások szegmensére volt a legnagyobb hatással, amely 2008 óta veszteséges. A nagyvállalatoknak és a középvállalkozásoknak a nyereségesség jelentős csökkenése ellenére sikerült szerény, de nem fenntartható nyereséget elérnie.
(101)
A nagyvállalatok és a középvállalkozások nyereségét adatvédelmi szempontok miatt nem lehet nyilvánosságra hozni. A nagyvállalatok szegmensében a nyereségszámítás egy vállalat adatain alapult, míg a középvállalkozások eredményeinek közzététele más vállalatok számára is lehetővé tenné az egyéb szegmensek nyereségének kiszámítását, mivel a súlyozott összes nyereség ismert.
12. táblázat
Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, beruházások és bérek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Pénzáramlás (ezer EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettó beruházások (ezer EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
A pénzáramlás alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint egy ágazat képes a tevékenységei önfinanszírozására, a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. 2007 és a vizsgálati időszak között azonban mintegy 54 %-kal csökkent.
(103)
A beruházások megtérülése a figyelembe vett teljes időszak során nagyjából a nyereségesség alakulásának tendenciáját követte.
(104)
Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 2007 és a vizsgálati időszak között 28 %-kal csökkentek.
(105)
2007 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 4 %-kal csökkent.
5.3.5. Gyártási költségek
13. táblázat
Gyártási költségek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Gyártási költségek (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
A gyártási költségek a figyelembe vett időszak során a fent említettek szerint 14 %-kal emelkedtek. Ez az emelkedés a készletek növekedésének (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat által kínált termékösszetétel változásának (típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb termékválaszték) a következménye volt, míg a kínai behozatal a homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát kellett kínálnia.
6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(107)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók - például a termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a független fogyasztók részére történő értékesítés és a foglalkoztatás - a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak. Noha nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a fogyasztás visszaesése kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, érdemes megjegyezni, hogy a kínai behozatalnak az árakra gyakorolt leszorító hatása révén sikerült növelnie a piaci részesedését.
(108)
Emellett mindez a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, például a nyereségességet, a befektetések megtérülését és a pénzáramlást is igen súlyosan befolyásolta. A kár szempontjából sokatmondó tényező, hogy a készletek 37 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során. Ez az emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát tudjon kínálni.
(109)
Noha az uniós gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során emelkedtek, ez főleg a gyártási költségek növekedésének tulajdonítható. A nyereségesség a figyelembe vett időszak során csökkent. Az uniós gazdasági ágazat felét képviselő kisvállalkozások szegmense 2008 óta valójában veszteséges. Így az értékesítési árak emelkedése ellenére az ágazat nem tudott elegendő nyereséget elérni. Az ágazat kisvállalati szegmense nem volt olyan helyzetben, hogy az értékesítési árait olyan szintre emelhesse, amely a hosszú távú életképességhez szükséges nyereségességet biztosíthatta volna.
(110)
Az Eurostat adatain alapuló, árakra vonatkozó tendenciák elemzése azt mutatta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbözet a 2007 és 2008 évi 40 %-ról 2009-ben és a vizsgálati időszakban mintegy 50 %-ra emelkedett.
(111)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(112)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A Kínából származó behozatal hatása
(113)
A figyelembe vett időszak során a kínai exportőr gyártók piaci részesedésének emelkedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat nyereségességének csökkenésével és készletszintjeinek jelentős emelkedésével.
(114)
Továbbá egybeesett az uniós fogyasztás visszaesésével is. A Kínából származó behozatal mennyisége 2007 és 2009 között 9 százalékponttal csökkent, összhangban a csökkenő fogyasztással (bár a visszaesés nem volt azonos mértékű, hiszen a fogyasztás ugyanebben az időszakban 23 százalékponttal csökkent), Kína piaci részesedése 2007 óta azonban folyamatosan nőtt. Ráadásul 2009 és a vizsgálati időszak között - a fogyasztás további 6 százalékpontos visszaesése ellenére - a Kínából származó behozatal 6 százalékponttal emelkedett.
(115)
A kínai import és az uniós gazdasági ágazat árai közötti, az Eurostat adatain alapuló különbözet a figyelembe vett teljes időszakban igen jelentős volt. Az a tény, hogy ez a különbözet már 2007-ben meghaladta a 40 %-ot, arra utal, hogy a kínai exportőr gyártók árstratégiája a gazdasági válság előtti időre nyúlik vissza. A különbözet ráadásul a válság utáni időszakban még nőtt, és elérte az 50 %-ot.
(116)
A kínai behozatal piaci részesedésének emelkedése, illetve árainak csökkenése, továbbá az uniós és a kínai árak közötti különbség növekedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával.
3. Az egyéb tényezők hatásai
3.1. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hatásai
(117)
A figyelembe vett időszak során a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal mennyisége 40 %-kal esett vissza. Ezen behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban némiképp (mintegy 1 %-kal) csökkent. A behozatalok árai 2007-ben még hasonlóak voltak a kínai árakhoz, az árkülönbözet 2009-ben 18 %-kal, míg a vizsgálati időszakban 16 %-kal nőtt.
(118)
Törökország az Unió második legnagyobb beszállítója, piaci részesedése a vizsgálati időszakban 3 % volt. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során stabil maradt (mindössze 0,4 %-kal esett vissza). A Törökországból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során 37 %-kal esett vissza. Noha a Törökországból származó behozatal árai (a figyelembe vett időszak során mintegy 40 %-kal) alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, a török és a kínai behozatal közötti árkülönbözet - a török árak 22 %-os emelkedését követően - 2009-ben és a vizsgálati időszakban 16 %-ra nőtt. Mindezek alapján nem zárható ki, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal igen csekély mértékben hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ez azonban nem befolyásolja a Kínából származó dömpingelt behozatallal kapcsolatban megállapított okozati összefüggést.
4. Az uniós gazdasági ágazat széttagoltságának hatásai
(119)
Az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. A vállalatok száma ugyanakkor - az elmúlt két évtizedben lezajlott konszolidációs folyamat hatására - a figyelembe vett időszak során csökkent. A legfontosabb azonban az, hogy a termelés legnagyobb hányadát kitevő tagállamok esetében, ahol még markánsabb ez a széttagoltság, a vizsgálat szerint a vállalatok klaszterekben működnek. Ez a struktúra biztosítja az erőforrások hatékony elosztását. A széttagoltság valójában lehetővé teszi a nagyvállalatok számára, hogy a termékek (szín, méret stb. tekintetében) különböző típusainak gyártását alvállalkozásba adják a kisebb cégeknek. A kisvállalkozások segítségével az ágazat a termékek széles választékát rövid időn belül tudja szállítani. Ez azért lett különösen fontos, mert a kínai versenytársak a homogén termékeket nagy tételben értékesítik és így nincs módjuk arra, hogy minták, színek stb. tekintetében rugalmasan reagáljanak. Ebben az esetben nem lehet okozati összefüggést megállapítani a széttagoltság és az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak során bekövetkezett romlása között.
4.1. A gazdasági válság hatásai
(120)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a gazdasági válság kétségtelenül hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(121)
Ez a hatás főleg az építőipar hanyatlásában nyilvánult meg, amit a kerámialapok felhasználásának visszaesése is tükrözött. Általánosságban véve az uniós építőipari tevékenység egészének visszaesése 2009-ben elérte a 7,5 %-ot (3). Az általános gazdasági légkör építőiparra gyakorolt hatása pontosabban az ágazat adott szegmensétől függ (4). Az építőipari tevékenység visszaesése 2009-ben leginkább az új házak, illetve a magántulajdonban lévő nem lakóházak építésével foglalkozó szegmenseket érintette. A magas- és mélyépítésre ezzel ellentétben csekélyebb hatást gyakorolt, míg a középületek szegmensében 1,1 %-os növekedés volt megfigyelhető 2009-ben. Az Európai Építőipari Szövetség szerint ezek a tendenciák - a nemzeti ösztönző csomagok részeként - a középületekre és az infrastruktúrára fordított kiadások fenntartására, illetve növelésére irányuló kormányzati fellépéseket tükrözték. Az energiahatékony megoldásokra fordított költségvetési ösztönzők hasonlóképpen mérsékelték a gazdasági visszaesés felújítási és karbantartási tevékenységekre gyakorolt hatásait.
(122)
Az előbbiekben említett fejlesztések kedvezően befolyásolták a felújítási és karbantartási szegmens helyzetét (pozitív hatással voltak a lánc további szintjén lévő vállalkozások termelésére, értékesítésére és nyereségességére, mivel a kiskereskedelmi szegmensben magasabb haszonkulcsokkal dolgoznak). Mindenesetre a gazdasági visszaesés ezeket a szegmenseket kevésbé érintette.
(123)
A következő elemzés azt mutatja be, hogy bár a gazdasági visszaesés hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetére, az ágazatot ért kárt valójában a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta.
(124)
Először is a vizsgálat során megállapították, hogy míg az építőipar a vizsgálati időszakban már kezdett kilábalni a gazdasági visszaesés okozta nehézségekből, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak.
(125)
Másodsorban fontos tényező a készletek alakulása, ami a kár szempontjából sokatmondó mutató (lásd a fenti (93) preambulumbekezdést). Éves szinten állandó készletnövekedést lehetett megfigyelni. Ez a fajta egyenletes és állandó növekedés azt sugallja, hogy a kínai exportőr gyártók valójában folyamatos nyomás alatt tartották az uniós gazdasági ágazatot. Amennyiben a készletnövekedést a gazdasági visszaesés számlájára lehetett volna írni, akkor a válság éveiben valószínűleg egy jelentős készletnövekedést lehetett volna megfigyelni, és nem egy folyamatos tendenciát a figyelembe vett teljes időszak alatt.
(126)
Végül a vizsgálati időszakban az uniós termelés csaknem felét képviselő kisvállalkozások nyereségességi mutatóinak elemzése során megállapították, hogy ezek a vállalkozások nagyon csekély, 0,3 %-os nyereséget tudtak elérni 2007-ben, és azóta veszteségesek. Ez arra utal, hogy a helyzetük már a válság előtt romlani kezdett.
(127)
A fentiek fényében megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását főleg a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta. Noha a gazdasági válság és az annak eredményeként bekövetkező keresletcsökkenés hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt olyan, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó állítások
(128)
Az egyik importőr azt állította, hogy a kárt legfőképpen a lengyel kerámialap-gyártók alacsony áron értékesített termékei okozták. Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a kárelemzést az uniós gazdasági ágazat egészére, és nem csak egy részére nézve kell elvégezni. A Bizottság mindazonáltal a rendelkezésre álló információk alapján elemezte a lengyel piac helyzetét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködést a vizsgálattal, és más lengyel vállalat nem volt hajlandó együttműködni.)
(129)
Először is megállapították, hogy a vizsgálati időszakban az uniós piac egyéb területeire irányuló lengyel értékesítések - mennyiség szempontjából - mindössze 3 %-os piaci részesedést képviseltek.
(130)
Másodsorban még ha a lengyel vállalatok együttműködtek volna a vizsgálattal és áraikat az alákínálás elemzése során figyelembe vették volna, mindez az alákínálás átfogó elemzésében igen kis súllyal esett volna latba. A lengyel vállalat együttműködésének hiányában az árak vonatkozásában termékkódok szerint nem állt rendelkezésre részletes információ. Még „a legnagyobb hatás” alapján, azaz azt feltételezve, hogy a számítás során valamennyi lengyel értékesítést figyelembe vettek volna, a hatás elenyésző lett volna és - a viszonylag alacsony értékesítési volumenre (5) figyelemmel - nem változtatta volna meg a kialakult összképet.
(131)
Ezek alapján megállapítható, hogy a lengyel értékesítések esetleges hatása az uniós gazdasági ágazatot ért kár vonatkozásában igen csekély volt.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó másik állítás szerint néhány uniós gyártó a saját katalógusában olyan kínai import kerámialapokat szerepeltetett, amelyeket a saját márkaneve alatt értékesített. Ezt az állítást azonban nem találták megalapozottnak, és a vizsgálat során gyűjtött bizonyítékok is azt igazolták, hogy az ilyen behozatalok száma elenyésző volt. Ezért nem állapítható meg, hogy az uniós gyártók ilyen jellegű behozatala hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
5. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(133)
Az exportteljesítményt - mint a dömpingelt behozataltól eltérő egyik ismert tényezőt - is megvizsgálták, ami szintén kárt okozhatott az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Az Eurostat adatainak elemzése azt mutatta, hogy az uniós export 44 %-kal valóban visszaesett. Az árak viszont 32 %-kal emelkedtek. A mintába felvett gyártók esetében ez a visszaesés nem volt olyan jelentős (- 24 %). A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a kivitel részesedése az uniós gazdasági ágazat összes értékesítéséből a 2007. évi 17 %-ról 2009-ben 19 %-ra emelkedett. Ezen túlmenően, bár az együttműködő uniós gyártók exportvolumene csökkent, ez a visszaesés kisebb mértékű volt, mint az uniós piacon történt értékesítés csökkenése (az export 24 %-kal esett vissza, míg az uniós értékesítés 30 %-kal). Ezért megállapították, hogy az exportvolumen csökkenése nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékét.
(134)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá az általa elszenvedett kárhoz.
6. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(135)
Megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt behozatal között. Noha a gazdasági válság és a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt akkora, hogy megtörné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(136)
Az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak elemzése alapján ideiglenesen megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(137)
Az európai szövetség (Cerame-Unie) és a gyártók nagyobb nemzeti szövetségei kiválóan együttműködtek a Bizottsággal és támogatták annak munkáját. Egyetlen uniós gyártó sem tiltakozott a vizsgálat megindítása, illetve az intézkedések elrendelése ellen. Ebből arra lehet következtetni, hogy az intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gyártók érdekeit szolgálja.
(138)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy - amint azt a (76) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük - az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal.
(139)
Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések elrendelése, amely valószínűleg elejét veszi majd az olcsó, dömpingelt behozatal újabb hullámának.
(140)
Amennyiben az intézkedéseket nem rendelnék el, úgy várhatóan - esetleg még nagyobb arányban - folytatódna az olcsó kerámialapok dömpingelt behozatala. A Kínából származó dömpingelt behozatal várhatóan továbbra is lenyomná az uniós gyártók értékesítési árait és a nyereségét.
(141)
Mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete és nyereségessége még nem elég stabil ahhoz, hogy az árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal árnyomásának ellenálljon, ez nagy valószínűséggel sok uniós gyártó megszűnéséhez vezetne.
2. Az importőrök érdeke
(142)
A független importőrök és felhasználók együttműködése a Kínából származó behozatal teljes volumenének a 6 %-át képviselte. A mintavétel során (lásd a (15) preambulumbekezdést) hét független importőrt (egyikőjük felhasználó) választottak ki. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 5 %-át képviselték. Az együttműködő importőrök jórészt kerámialapokkal kereskedtek, kivéve egy importőrt, akinél a kerámialapok értékesítése az üzleti tevékenység mindössze csekély részét jelentette. Az együttműködő importőrök esetében a Kínából származó behozatal a teljes beszerzéseik igen jelentős részét (több mint háromnegyedét) képviselte. Noha úgy tűnik, hogy a kínai behozatal árainak emelkedése esetén lenne elég mozgásterük, mivel az importőrök árrése ezen behozatalok vonatkozásában hozzávetőleg 50 %-os, általában mégis csak 5 % körüli nyereséget könyvelnek el.
(143)
Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőrök üzleti tevékenységére.
(144)
A vizsgálat során ugyanakkor megállapították, hogy az importőrök és a felhasználók harmadik országokban, illetve az Unión belül is találhatnának másik beszerzési forrást. Ez könnyen megoldható lenne, mivel a vizsgált terméket számos országban gyártják mind az Unióban, mind azon kívül (Törökországban, az Egyesült Arab Emírségekben, Egyiptomban, Délkelet-Ázsiában, Brazíliában és más országokban).
(145)
Az egyik importőr azt állította, hogy a vizsgálat megindításának eredményeként próbált másik szállítót keresni, de erőfeszítései hiábavalónak bizonyultak. Egy másik importőr viszont arról számolt be, hogy már a vizsgálat alatt elkezdte az új beszerzési forrás felkutatását és sikerrel is járt. Egy harmadik importőr elmondta, hogy portfólióját nem kínai gyártóktól származó termékekkel bővítené ki, és ezt egyszerűen meg tudná oldani.
(146)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az intézkedések elrendelése nem akadályozná az uniós importőröket abban, hogy hasonló termékeket más forrásokból szerezzenek be. Ezenkívül a dömpingellenes vámok kivetésének nem az lenne a célja, hogy lezárjanak egyes kereskedelmi csatornákat, hanem az, hogy újra egyenlő esélyeket teremtsenek és ellensúlyozzák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat.
(147)
Végezetül a független importőrök viszonylag csekély együttműködése arra enged következtetni, hogy az intézkedések elrendelése a tevékenységüket nem befolyásolná jelentősen.
3. A felhasználók érdeke
(148)
A Bizottság két nagyobb uniós felhasználói szövetséggel vette fel a kapcsolatot.
(149)
Az (Európai Építőipari Szövetség által képviselt) építőipari ágazat úgy döntött, hogy a vizsgálatban aktívan nem vesz részt. A Bizottság első megkeresésére még válaszolt, később azonban - tagjai érdeklődésének hiánya miatt - nem működött tovább együtt.
(150)
A felhasználók részéről tapasztalt csekély együttműködés arra enged következtetni, hogy az ágazat túlságosan nem támaszkodik a kínai behozatalra, illetve az intézkedések elrendelése esetén nem szenvedne jelentős kárt. Ez különösen az építőiparra lehet igaz, ahol - a gyártók ellenőrző látogatások során tett nyilatkozatai szerint - a kerámialapok csak elenyésző mértékben befolyásolják a végleges költségeket. Ez az új építkezések és a felújítások során felhasznált egyéb anyagok költségeinek tükrében ésszerűnek tűnik. A fent említettek szerint új beszerzési forrásokra is viszonylag könnyen át lehetne állni.
(151)
A European Do-It-Yourself Association (EDRA, Barkácsáruházak Európai Szövetsége) a tagjai nevében felvette a kapcsolatot a Bizottsággal. A szövetség a vizsgálat elején elküldte a Bizottságnak az észrevételeit arra vonatkozóan, hogy véleményük szerint a vámok a fogyasztói árak emelkedéséhez vezetnének és a más beszerzési forrásokra történő átállás mind a viszonteladóknak, mind a fogyasztóknak jelentős költségekkel járna. Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá.
4. A végső fogyasztók érdekei
(152)
A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem érdekli az együttműködés. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.
(153)
A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg igen csekély, mivel a viszonteladók által alkalmazott árrés általában nagyon magas. Még áremelkedés esetén is korlátozott lenne ez a hatás, mivel a költségnövekedés (a vizsgálati időszakban Kínából behozott termékek 4,5 EUR-s átlagárát alapul véve) 1,5 és 3 EUR/m2 között mozogna. A független fogyasztók korlátozott mennyiségben és nem túl gyakran vásárolnak kerámialapokat. A rövid távú áremelkedésnek ezenkívül hosszú távon kedvező hatásai lehetnének a fogyasztókra nézve, mivel biztosítanák a piaci versenyt. A versenytársak hiánya hosszú távon még nagyobb áremelkedéshez és az olcsó behozatal megszűnéséhez vezetne.
5. A beszállítók érdeke
(154)
Sem beszállítók, sem beszállítói szövetségek nem jelentkeztek a Bizottságnál a vizsgálat során.
(155)
A vizsgálat feltárta, hogy a folyamatban lévő eljárásban a kerámialapok előállításához szükséges berendezések gyártói lehetnének leginkább érdekeltek. A vizsgálat azt mutatta, hogy egyes kínai gyártók uniós beszállítóktól vásároltak ilyen jellegű berendezéseket. A hivatalos adatokból ugyanakkor úgy tűnt, hogy az elmúlt évtizedben a Kínába irányuló uniós értékesítés stabil, kissé csökkenő tendenciát mutatott, és hogy Kína az értékesítéseik jelentős, de nem túlnyomó részét (hozzávetőleg 10 %-át) képviselte. A beszállítók legfőbb vásárlói valójában az uniós gyártók, így a beszállítók alapvetően érdekeltek az uniós gazdasági ágazat teljesítményében és függenek tőle.
(156)
Ezenkívül az ágazat együttműködésének hiánya arra utal, hogy a beszállítók nem tartanak attól, hogy az érintett termék behozatala vonatkozásában elrendelt dömpingellenes intézkedések jelentősen rontanák a helyzetüket.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(157)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy általában véve nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(158)
Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
2. Ideiglenes intézkedések
(159)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából származó behozatalra a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabálya szerint - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(160)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(161)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(162)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportőr gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(163)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(164)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(165)
A következőekben javasolt vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeten alapulnak, mivel az alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. A megállapított ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Ideiglenes vám
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Minden más együttműködő gyártó
32,3 %
32,3 %
Minden más vállalat
73,0 %
73,0 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(166)
A fenti ideiglenes megállapításokról értesítettek valamennyi érdekelt felet, továbbá felkérték őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeiket elemzik és indokolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a dömpingellenes vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges megállapítások céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termékekre, alátéten is, amelyek jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartoznak.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára és az alábbi táblázatban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám
Kiegészítő TARIC-kód
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
32,3 %
B012
Minden más vállalat
73,0 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.