RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 400/2010
af 26. april 2010
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1858/2005 på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af tovværk og kabler af stål afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, og om afslutning af undersøgelsen vedrørende import afsendt fra Malaysia
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger og tidligere undersøgelser
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 60,4 % på importen af tovværk og kabler af stål (»SWR«) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«). Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de oprindelige foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Efter at det var blevet konstateret, at de oprindelige foranstaltninger blev omgået ved omladning af SWR med oprindelse i Kina via Marokko, jf. grundforordningens artikel 13, blev foranstaltningerne i 2004 ved Rådets forordning (EF) nr. 1886/2004 (3) udvidet til at omfatte import af samme SWR afsendt fra Marokko. Foranstaltningerne blev ligeledes, efter at det var blevet konstateret, at omgåelse af de oprindelige foranstaltninger over for importen fra Ukraine fandt sted via Moldova, udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 760/2004 (4) til at omfatte import af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 1858/2005 (5) indførte Rådet, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, efter en udløbsundersøgelse (»udløbsundersøgelsen«) en endelig antidumpingtold på importen af SWR med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina på niveauet for de oprindelige foranstaltninger. Den således indførte told er stadig gældende og vil herefter blive benævnt »gældende bestemmelser«.
1.2. Anmodning
(4)
Den 29. juni 2009 modtog Kommissionen en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der er indført over for importen af SWR med oprindelse i Kina. Anmodningen blev indgivet af Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries (EWRIS) på vegne af EU-producenterne af tovværk og kabler af stål (»ansøgeren«).
(5)
Det hævdedes i anmodningen, at efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne skete der en betydelig ændring i handelsmønstret, for så vidt angår eksport fra Kina, Republikken Korea og Malaysia til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Ændringen i handelsmønstret skyldtes angiveligt, at SWR med oprindelse i Kina omlades via Republikken Korea og Malaysia.
(6)
Det hævdedes yderligere, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Desuden var der tilstrækkelige beviser for, at den øgede import fra Republikken Korea og Malaysia fandt sted til priser betydeligt under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(7)
Endelig hævdede ansøgeren, at priserne på SWR afsendt fra Republikken Korea og Malaysia var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
1.3. Indledning
(8)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, og den iværksatte derfor ved forordning (EF) nr. 734/2009 (6) (»indledningsforordningen«) en undersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af SWR afsendt fra Republikken Korea og Malaysia.
1.4. Undersøgelse
(9)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina, Republikken Korea og Malaysia, producenter/eksportører og forhandlere i disse lande samt importører i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen som ansøger om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til de producenter/eksportører i Kina, Republikken Korea og Malaysia, som Kommissionen kendte fra anmodningen eller gennem Republikken Koreas og Malaysias mission ved Den Europæiske Union, eller som gav sig selv til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsforordningens artikel 3, stk. 1. Der blev også sendt spørgeskemaer til forhandlere i Republikken Korea og Malaysia og til de importører i Unionen, der var nævnt i anmodningen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsforordningen.
(10)
Femten producenter/eksportører og to forhandlere i Republikken Korea, to producenter/eksportører i Malaysia, fem producenter/eksportører i Kina, to forretningsmæssigt forbundne importører, ti ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og European Wire Rope Importers Association gav sig til kende. En række andre virksomheder hævdede, at de ikke er involveret i fremstilling eller eksport af den undersøgte vare.
(11)
Følgende virksomheder besvarede spørgeskemaet, og der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos dem:
Producenter/eksportører i Republikken Korea:
-
Bosung Wire Rope Co., Ltd, Kimhae-Si
-
Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City
-
Cosmo Wire Ltd, Ulsan
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman - Gun
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed DSR Corp., Busan
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city
-
Kiswire Ltd, Seoul
-
Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun
-
Manho Rope & Wire Ltd, Busan
-
Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City
Forhandler i Republikken Korea:
-
Trion Co Ltd, Busan
Producenter/eksportører i Malaysia:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor
Producenter/eksportører i Kina:
-
Qingdao DSR, Qingdao
-
Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City
Forretningsmæssigt forbundne importører:
-
Kiswire Europe, Nederlandene
-
Verope AG, Schweiz.
1.5. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsesperioden dækkede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»UP«). Der blev indsamlet oplysninger for perioden fra 1999 til udgangen af UP med henblik på at undersøge den angivelige ændring i handelsmønstret.
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1. Generelle overvejelser
(13)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved at analysere, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem tredjelande og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
2.2. Den pågældende vare og samme vare
(14)
Den pågældende vare, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, er tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm (af erhvervsgrenen ofte betegnet SWR), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (»den pågældende vare«).
(15)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, afsendt fra Republikken Korea og Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia eller ej (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under de samme KN-koder som den pågældende vare.
(16)
Det fremgik af undersøgelsen, at de SWR, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, og de SWR, der blev afsendt fra Republikken Korea og Malaysia til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Samarbejdsvilje og handelsmængde
(17)
Som nævnt i betragtning 11 var der 14 eksportører/producenter i Republikken Korea, en koreansk forhandler, to eksporterende producenter i Malaysia og tre eksporterende producenter i Kina, som samarbejdede ved at indsende spørgeskemabesvarelser.
(18)
En koreansk virksomhed underrettede efter at have indsendt sin spørgeskemabesvarelse Kommissionen om, at den var gået konkurs, og at den derfor trak sig ud af samarbejdet.
(19)
I forbindelse med en anden koreansk virksomhed fandtes anvendelse af artikel 18, stk. 1, at være berettiget af de i betragtning 47 anførte grunde.
(20)
De samarbejdsvillige koreanske eksporterende producenter dækkede 81 % af den samlede koreanske eksport til Unionen i UP, jf. Comext. Så selv om samarbejdsviljen var stor, dækkede de samarbejdsvillige producenter/eksportører ikke helt den samlede eksportmængde af SWR fra Republikken Korea. De samlede eksportmængder blev derfor baseret på Comext.
(21)
Der er to kendte producenter i Malaysia. De samlede eksportmængder for de to samarbejdsvillige virksomheder i Malaysia oversteg importmængden af den undersøgte vare, jf. Comext. Derfor ansås de eksporterende producenter for at afspejle den samlede eksport af SWR fra Malaysia til Unionen.
(22)
Ansøgeren hævdede, at Comext-data er upålidelige, og at de samlede eksportmængder fra Malaysia til Unionen ikke burde fastslås på dette grundlag. Men i forbindelse med undersøgelsen blev importdata krydstjekket med officielle malaysiske statistikker og med de efterprøvede spørgeskemabesvarelser. Undersøgelsen viste ikke, at den faktiske eksport fra Malaysia oversteg den import, som de samarbejdsvillige malaysiske virksomheder havde indberettet. Derfor måtte ansøgerens påstand afvises.
(23)
Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lille, og der var kun tre eksportører/producenter, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Endvidere var der ingen af disse virksomheder, som eksporterede den pågældende vare til Unionen og kun i meget små mængder til Malaysia. Eksporten fra de samarbejdsvillige virksomheder dækkede 41 % af den samlede kinesiske eksport til Republikken Korea. Der kunne derfor ikke på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige parter fremkom med, foretages nogen rimelig vurdering af størrelsen af eksporten af SWR fra Kina.
(24)
I betragtning af ovenstående måtte konklusionerne vedrørende importen af SWR til Unionen og eksporten af SWR fra Kina til Republikken Korea og Malaysia delvist baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Der blev benyttet Comext-data til at fastslå den samlede importmængde fra Kina til Unionen. Der blev benyttet kinesiske, koreanske og malaysiske nationale statistikker til at fastslå den samlede import til Republikken Korea og Malaysia fra Kina. Dataene blev krydstjekket de forskellige statistiske kilder imellem og bekræftet af andre statistiske databaser som f.eks. Global Trade Atlas, China Export Database og data fra toldmyndighederne i Republikken Korea og Malaysia.
(25)
Den importmængde, der er registreret i koreanske, malaysiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare. Derfor blev statistikkerne justeret tilsvarende ud fra konklusionerne i denne undersøgelse.
2.4. Ændring i handelsmønstret
(26)
Importen af SWR fra Kina til Unionen var først dalet næsten til nul efter indførelsen af foranstaltningerne i 1999. Efter en gradvis øget import mellem 2003 og 2006, hvor den toppede på 8 656 tons, er tendensen vendt, og importmængden er dalet igen med over 40 % mellem 2006 og UP.
(27)
På den anden side er den samlede import af SWR fra Korea til Unionen vokset betydeligt mellem 1999 og 2008 fra omkring 11 123 tons til 48 214 tons. Den årlige forøgelse i absolutte tal var mest markant i årene 2002 og 2003 samt i de senere år i 2006 og 2007.
(28)
Ud fra oplysninger i klagen og fra Republikken Koreas mission ved Den Europæiske Union anses den nuværende undersøgelse for at have dækket langt størstedelen af de egentlige producenter i Korea af den undersøgte vare, hvis ikke alle. Derfor var det opfattelsen, at ikke-samarbejdsvillige koreanske virksomheders eksport til Unionen, som udgjorde omkring 19 % af den samlede eksportmængde fra Republikken Korea, hovedsagelig eksporteres af forhandlere, bortset fra de i betragtning 18 og 47 nævnte producenter.
(29)
Disse virksomheder har klart øget deres eksport til Unionen i 2006 og 2007. Eksporten var i disse år omkring 20 % højere end i 2005, som er det første år, for hvilket data på dette niveau er tilgængelige. Eksporten fra ikke-samarbejdsvillige virksomheder er dalet fra 2008, hvilket skal ses i lyset af de koreanske myndigheders undersøgelse i denne periode, jf. betragtning 52.
(30)
For så vidt angår Malaysia, viser både Comext-data og de samarbejdsvillige virksomheders samlede eksport, at eksporten fra Malaysia til Unionen også tidligere har været støt stigende. Stigningen var størst og mest støt mellem 2005 og UP, hvor Malaysias eksport til Unionen fordobledes.
(31)
Tabel 1 viser importmængder af SWR fra ovennævnte lande til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne i 1999 og frem til UP.
Tabel 1
Udviklingen i importen af SWR til Unionen siden indførelsen af foranstaltningerne
Kilde: Comext, koreanske statistikker (KITA).
Importmængde i tons
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Kina
ikke relevant
414
283
394
913
2 809
Andel af samlet import
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Republikken Korea
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Andel af samlet import
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malaysia
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Andel af samlet import
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Importmængde i tons
2005
2006
2007
2008
UP
Kina
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Andel af samlet import
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Republikken Korea
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Andel af samlet import
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Ikke-samarbejdsvillige koreanske virksomheder
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Indeks (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malaysia
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Andel af samlet import
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Malaysiske samarbejdsvillige virksomheder (indeks, 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
Hvis man iagttager mønstret i ovennævnte tre handelsstrømme, bemærker man, at navnlig siden 2005 har koreanske eksportører og delvis malaysiske eksportører ligget betydeligt over og i et vist omfang erstattet kinesiske eksportører på EU-markedet mængdemæssigt.
(33)
På grund af den globale økonomiske afmatning, der falder sammen med UP, er handelsmængderne af SWR dalet, eller stigningen er taget af i alle de berørte lande. Faldet var dog mest markant for import fra Kina til Unionen (-27 %).
(34)
Det bemærkes også, at der fandt en markant stigning i eksporten af SWR (alle diametre) sted fra Kina til Republikken Korea i samme periode: fra en relativt ubetydelig mængde i 1999 (2 519 tons) voksede den til 78 822 tons i 2008. Stigningen var mest markant mellem 2005 og 2008, hvor importen firedobledes. I de senere år har Kina været den største eksportør af SWR til Korea og tegnet sig for 89 % af den samlede import af SWR i 2008. Den anslåede import udelukkende af den pågældende vare (varer med en diameter på over 3 mm) i 2008 var på 58 885 tons.
(35)
Hvis man iagttager udelukkende ikke-samarbejdsvillige koreanske virksomheders import, bemærker man samme markante stigning, dvs. at disse virksomheders import fra Kina er firedoblet i 2007 og 2008. Skønt importen er begyndt at aftage efterfølgende, forblev den et godt stykke over niveauet for importen i 2005 og tegnede sig fortsat for meget betydelige mængder.
Tabel 2
Import af kinesiske varer til Republikken Korea mellem 1999 og UP
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
UP
Import (tons, alle diametre)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Ændring fra foregående år
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
Ikke-samarbejdsvillige koreanske virksomheders import (tons, udelukkende den pågældende vare)
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Indeks (2005 = 100)
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
ikke relevant
Ikke relevant
100
252
473
415
307
Kilde: Koreanske statistikker (KITA), data fra de koreanske toldmyndigheder, efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter.
(36)
For at fastslå tendensen i handelsstrømmen af SWR fra Kina til Malaysia blev både statistikker fra Malaysia og Kina inddraget. Disse data er i begge tilfælde kun tilgængelige på niveauet for en højere varegruppe end den pågældende vare. Endvidere udviste de betydelige forskelle. Derfor kunne der ikke opstilles pålidelige data.
(37)
Ansøgeren hævdede, at det forhold, at der ikke kunne opstilles pålidelige data, ikke var tilstrækkeligt til at konkludere, at der ikke foregik omgåelse. Dokumentationen i forbindelse med den nuværende undersøgelse, dvs. navnlig de samarbejdsvillige malaysiske eksporterende producenters produktionsmængde samt deres eksportsalg til Unionen, viste, at eksporten af SWR fra Malaysia var af egentlig malaysisk oprindelse og derfor ikke udgjorde omgåelse, jf. betragtning 38 og 55. I dette tilfælde var det derfor irrelevant, om der var import fra Kina til Malaysia eller ej. Ansøgerens påstand blev derfor afvist.
(38)
Udviklingen i Republikken Koreas samarbejdsvillige producenters samlede produktionsmængde forblev stabil mellem 2006 og UP. Malaysiske producenter øgede imidlertid deres produktionsmængde betydeligt i samme periode.
Tabel 3
Produktion af SWR hos samarbejdsvillige virksomheder i Republikken Korea og Malaysia
Produktionsmængde i tons
2006
2007
2008
UP
Republikken Korea
152 657
159 584
160 113
142 413
Indeks
100
105
105
93
Malaysia (indekseret)
100
164
171
157
Kilde: Efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter.
2.5. Konklusion om ændringen i handelsmønstret
(39)
Det samlede fald i den kinesiske eksport til Unionen fra 2006 og den sideløbende stigning i eksporten fra Republikken Korea og Malaysia og i eksporten fra Kina til Republikken Korea efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger og i særdeleshed frem til 2008 udgjorde en ændring i handelsmønstret mellem ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side. For så vidt angår Republikken Korea kunne man nå til den konklusion både samlet og, for perioden mellem 2005 og 2007, også for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder separat.
(40)
I de modtagne bemærkninger hævdedes det, at stigningen i eksporten af koreansk SWR til Unionen var stabil over årene og ikke udviste nogen pludselig forøgelse, idet en sådan forøgelse angiveligt er en forudsætning for at fastslå en ændring i handelsmønstret. Det hævdedes endvidere, at stigningen snarere skulle betragtes som en naturlig udvikling i den koreanske SWR-erhvervsgren.
(41)
For det første defineres en ændring i handelsmønstret ikke udelukkende som en pludselig øget import i et undersøgt land, jf. grundforordningens artikel 13. Dernæst har undersøgelsen vist, at den koreanske eksport til Unionen voksede betydeligt i 2006 og 2007, hvorimod de koreanske producenters produktion i de år var stabil. Det kunne derfor ikke konkluderes, at udviklingen i den koreanske eksportmængde udelukkende skyldtes den naturlige udvikling i den koreanske SWR-erhvervsgren. Endelig viste for det meste modstridende tendenser mellem handelsstrømme fra Kina til Unionen og handelsstrømme fra Kina til Korea og fra Korea til Unionen siden 2006 klart en ændring i handelsmønstret mellem Unionen og tredjelande. Disse påstande måtte derfor afvises.
2.6. Omgåelsens art
(42)
Ifølge artikel 13, stk. 1, skal ændringen i mønstret for handelen skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande og samling af dele gennem en samleproces i Unionen eller et tredjeland. I denne forbindelse blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2, afgjort, om der forekom samleprocesser.
(43)
Den samlede analyse af det endelige bestemmelsessted for tovværk og kabler af stål fremstillet eller importeret til og fra Korea af samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige virksomheder - herunder import til og fra andre lande end Kina og EU-landene - viste, at visse eksportmængder fra Korea til Unionen var import med oprindelse i Kina til Korea, for importen kom ikke fra andre tredjelande, og blev ikke produceret af indenlandske producenter i Korea.
(44)
Endvidere viste en sammenligning af den samlede koreanske eksport af SWR, jf. de koreanske statistikker, og de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede oplysninger om deres produktion, at koreanske producenters produktion til eksport (118 856 tons) var betydelig mindre end den samlede eksport fra Korea (156 440 tons) i UP. I betragtning af de koreanske virksomheders udprægede samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, kan denne forskel ikke forklares ved producenter, som ikke har udvist samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen.
(45)
Undersøgelsen afslørede også, at visse importører i Unionen modtog SWR med oprindelse i Kina fra koreanske eksportører, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Disse oplysninger blev krydstjekket med koreanske handelsdatabaser, som viste, at i det mindste en del af de SWR, som blev eksporteret af disse ikke-samarbejdsvillige virksomheder, faktisk stammede fra Kina.
(46)
For så vidt angår de samarbejdsvillige virksomheder, kunne det konstateres, at ingen af dem foretog omladning af den pågældende vare via Republikken Korea i UP. Nogle af dem importerede SWR fra Kina, men disse blev udelukkende solgt på hjemmemarkedet og andre eksportmarkeder.
(47)
Det konstateredes, at der var en virksomhed, som afgav urigtige oplysninger i sin spørgeskemabesvarelse. Endvidere blev Kommissionen under sit kontrolbesøg delvis nægtet adgang til oplysninger. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. Virksomheden blev underrettet om hensigten om at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremkomme med yderligere forklaringer, jf. artikel 18, stk. 4.
(48)
Efter fremlæggelsen af resultaterne indrømmede virksomheden, at den tidligere havde omgået foranstaltningerne ved at forfalske oprindelsen af varer indkøbt i Kina. På den anden side hævdede virksomheden, at den havde indgivet tilstrækkelige oplysninger om produktion, salg og indkøb i løbet af UP, som blev kontrolleret på stedet. Den fremførte endvidere det argument, at det skulle være tilstrækkeligt til at konstatere, at den ikke havde omgået de gældende foranstaltninger i UP.
(49)
Men da virksomheden indrømmede, at den havde været involveret i omgåelse, og den tilmed forsøgte at vildlede Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen, anses det for passende at se bort fra alle de oplysninger, som virksomheden havde indgivet, og ikke at fritage virksomheden fra de udvidede foranstaltninger, jf. betragtning 77.
(50)
En virksomhed underrettede som nævnt i betragtning 18 Kommissionen om, at den var gået konkurs og trak sig ud af samarbejdet. Som ovenfor måtte konklusionerne vedrørende denne virksomhed drages på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(51)
Ud fra disse oplysninger konkluderedes det, at skønt det ikke kunne konstateres, at nogen af de samarbejdsvillige koreanske producenter var involveret, fandt der omladning sted i UP og i de foregående år. Dette bekræftes også af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret, jf. betragtning 39.
(52)
Det skal bemærkes, at i 2007 indledte OLAF en undersøgelse af omladning af samme vare via Korea. De koreanske myndigheder har som bekendt gennemført undersøgelser af påstået omgåelse på samme tidspunkt, og de konkluderede, at en række virksomheder, især forhandlere, begik svig ved at forfalske oprindelseslandet for SWR, der blev importeret fra Kina til Korea, ved reeksport af varen.
(53)
Derfor blev det bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via republikken Korea.
(54)
Kilderne til råmaterialer og produktionsomkostningerne blev analyseret for hver af de samarbejdsvillige virksomheder for at konstatere, om der var nogen samleproces i Republikken Korea, der udgjorde en omgåelse af foranstaltningerne, jf. kriterierne i artikel 13, stk. 2. I alle tilfælde udgjorde det kinesiske råmateriale (valsetråd eller halvfabrikata) ikke mindst 60 % af den samlede værdi af de dele, der indgår i den samlede vare. Derfor var det ikke nødvendigt at undersøge, om tærsklen på 25 % for værditilvæksten var nået eller ej.
(55)
Undersøgelsen viste, at ingen af de samarbejdsvillige producenter i Malaysia importerede den pågældende vare fra Kina i UP.
(56)
Ud fra de samarbejdsvillige virksomheders andel af eksporten til Unionen i forhold til den samlede eksport fra Malaysia til Unionen, jf. Comext, kunne det konkluderes, at den voksende import fra Malaysia, jf. statistikkerne, fuldt ud kan forklares ved de samarbejdsvillige virksomheders øgede eksport. Denne konklusion underbygges af de egentlige malaysiske producenters samlede produktionsmængde i samme periode, jf. betragtning 38.
(57)
Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved disse resultater, dog uden at fremsætte yderligere begrundelser eller belæg. Påstanden blev derfor afvist.
(58)
Kilderne til råmaterialer og produktionsomkostningerne blev analyseret for hver af de samarbejdsvillige virksomheder for at konstatere, om der er nogen samleproces i Malaysia, der udgør en omgåelse af foranstaltningerne, jf. kriterierne i artikel 13, stk. 2. I alle tilfælde udgjorde det kinesiske råmateriale (valsetråd eller halvfabrikata) ikke mindst 60 % af den samlede værdi af de dele, der indgår i den samlede vare. Derfor var det ikke nødvendigt at undersøge, om tærsklen på 25 % for værditilvæksten var nået eller ej.
(59)
Det kunne derfor konkluderes, at den iagttagne ændring i handelsmønstret mellem Kina, Malaysia og Unionen ikke skyldtes omgåelse i Malaysia. Derfor bør undersøgelsen vedrørende import af SWR afsendt fra Malaysia afsluttes.
2.7. Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden (Republikken Korea)
(60)
Undersøgelsen bragte ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end unddragelse af den gældende antidumpingtold på SWR med oprindelse i Kina frem i lyset.
2.8. Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger (ikke-samarbejdsvillige koreanske virksomheder)
(61)
For at vurdere, hvorvidt de importerede varer, for så vidt angår mængder og priser, havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for SWR fra Kina, blev der anvendt Comext-data som de bedste tilgængelige data vedrørende ikke-samarbejdsvillige virksomheders eksportmængder og -priser. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i udløbsundersøgelsen.
(62)
Stigningen i importen fra Korea blev mængdemæssigt betragtet som betydelig ud fra størrelsen af markedet som fastlagt i udløbsundersøgelsen (betragtning 99 i forordning (EF) nr. 1858/2005). Det anslåede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode giver en lignende indikation af denne imports omfang. Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i udløbsundersøgelsen og den vejede gennemsnitlige eksportpris viste betydeligt underbud. Det konkluderedes derfor, at foranstaltningerne undergraves, for så vidt angår mængde og priser.
2.9. Bevis for dumping (ikke-samarbejdsvillige koreanske virksomheder)
(63)
Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den tidligere fastslåede normale værdi for samme eller lignende varer.
(64)
I udløbsundersøgelsen blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Tyrkiet, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I løbet af den nuværende undersøgelse blev det konstateret, at prisen på valsetråd, som er det vigtigste input i produktionen af SWR, var vokset betydeligt siden udløbsundersøgelsen. I betragtning af, at prisudviklingen på råmaterialer afspejledes i eksportprisen i løbet af UP, blev det derfor endvidere anset for hensigtsmæssigt at opdatere den tidligere fastslåede normale værdi i overensstemmelse med prisudviklingen på råmaterialer.
(65)
Det konstateredes, at en betydelig del af den koreanske eksport var egentlig koreansk produktion. For at fastsætte eksportpriserne fra Republikken Korea, som er påvirket af omgåelse, var det derfor kun de ikke-samarbejdsvillige producenters/eksportørers eksport, der blevet taget i betragtning, som byggede på de bedste foreliggende oplysninger, dvs. på den gennemsnitlige eksportpris på SWR i UP, jf. Comext.
(66)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der foretaget justeringer for forskelle i indirekte afgifter, transport- og forsikringsomkostninger ud fra de gennemsnitlige omkostninger for de samarbejdsvillige koreanske eksportører i UP.
(67)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i udløbsundersøgelsen og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses UP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(68)
Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.
3. FORANSTALTNINGER
(69)
I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af SWR med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Republikken Korea, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(70)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Korea eller ej.
(71)
De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1858/2005, dvs. en endelig antidumpingtold på 60,4 % af cif-prisen, netto, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(72)
Der bør opkræves told på den registrerede import af SWR afsendt fra Korea i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.
4. AFSLUTNING AF UNDERSØGELSEN VEDRØRENDE MALAYSIA
(73)
I betragtning af konklusionerne vedrørende Malaysia bør undersøgelsen af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne ved import af SWR afsendt fra Malaysia afsluttes, og den registrering af importen af SWR afsendt fra Malaysia, der blev indført ved indledningsforordningen, bør ophøre.
(74)
Ansøgeren gjorde indsigelse mod forslaget om at afslutte undersøgelsen vedrørende Malaysia. Da alle argumenterne allerede er behandlet ovenfor, var det ikke grund til at tage forslaget op til fornyet overvejelse.
5. ANMODNINGER OM FRITAGELSE
(75)
De fjorten samarbejdsvillige virksomheder i Republikken Korea, som indsendte en spørgeskemabesvarelse, anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.
(76)
En af disse virksomheder trak sig efterfølgende ud af samarbejdet, jf. betragtning 18. Dens anmodning om fritagelse i henhold til artikel 13, stk. 4, måtte derfor afvises.
(77)
En anden virksomhed afgav urigtige oplysninger og nægtede adgang til de ønskede oplysninger, jf. betragtning 47. Dens anmodning om fritagelse i henhold til artikel 13, stk. 4, kunne derfor ikke imødekommes.
(78)
En tredje virksomhed i Republikken Korea eksporterede ikke varen hverken i UP eller efter den periode, og der kunne ikke drages nogen konklusioner om arten af dens aktiviteter. Denne virksomhed kunne derfor ikke indrømmes en fritagelse. Hvis det efter udvidelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger skulle vise sig, at betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, er opfyldt, kan virksomhedens situation tages op til fornyet overvejelse efter anmodning.
(79)
Denne tredje virksomhed har gjort indsigelse og gentaget sin anmodning om fritagelse. Den fremlagde imidlertid ikke nye oplysninger eller dokumentation, som kunne ændre ovennævnte afgørelse. Derfor kunne anmodningen ikke imødekommes.
(80)
Det kunne ikke konstateres, at nogen af de andre samarbejdsvillige virksomheder i Republikken Korea omgik foranstaltningerne. Endvidere er der ingen af de virksomheder, der anmoder om fritagelse, der er forretningsmæssigt forbundet med virksomheder involveret i omgåelse. Det bemærkes navnlig, at fire af de berørte producenter er forretningsmæssigt forbundet med virksomheder i Kina, som er omfattet af de oprindelige foranstaltninger. Der er imidlertid ikke noget bevis for, at et sådant forhold blev etableret eller brugt til at omgå de gældende foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina. Der bør derfor indrømmes fritagelser til alle andre samarbejdsvillige virksomheder end dem, der er nævnt i betragtning 76 til 78.
(81)
Kommissionen er af den opfattelse, at der er behov for særlige foranstaltninger i dette tilfælde for at sikre hensigtsmæssig anvendelse af sådanne fritagelser. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilaget til denne forordning. Import, der ikke ledsages af en sådan faktura, skal være omfattet af den udvidede antidumpingtold, der gælder for alle de virksomheder i Republikken Korea, som ikke er fritaget.
(82)
Andre berørte eksportører, som ikke blev kontaktet af Kommissionen i forbindelse med denne procedure, og som påtænker at indgive en anmodning om fritagelse fra den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, vil skulle udfylde et spørgeskema, så Kommissionen kan afgøre, om en fritagelse kan være berettiget. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg. Anmodninger skal rettes til Kommissionen med alle relevante oplysninger.
(83)
Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre forordningen i overensstemmelse hermed. Til opfølgning heraf vil Kommissionen overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet.
6. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(84)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner -
HAR VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1858/2005 på importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med oprindelse i Kina, udvides til at gælde importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (Taric-kode 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 og 7312109813), med undtagelse af varer, der er fremstillet af nedennævnte virksomheder:
Land
Virksomhed
Taric-tillægs-kode
Republikken Korea
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
2. Anvendelsen af fritagelser, som er blevet indrømmet de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i stk. 1, eller som Kommissionen har givet tilladelse til, jf. artikel 3, stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den i stk. 1 indførte antidumpingtold anvendelse.
3. Den i medfør af stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves på import afsendt fra Republikken Korea, uanset om den er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 734/2009 samt artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009, med undtagelse af varer, som er fremstillet af de i stk. 1 opførte virksomheder.
4. De gældende toldbestemmelser finder anvendelse.
Artikel 2
Den undersøgelse, som blev indledt ved forordning (EF) nr. 734/2009 vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1858/2005 over for importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import af tovværk og kabler af stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, og om at gøre denne import til genstand for registrering, afsluttes herved.
Artikel 3
1. Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen skal sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat H
Kontor: N-105 04/92
1049 Bruxelles
BELGIEN
Fax +32 22956505
2. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EF) nr. 1858/2005 indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den ved artikel 1 udvidede told.
Artikel 4
Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 734/2009.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. april 2010.
A TANÁCS 400/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. április 26.)
az 1858/2005/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott - akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett - acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Meglévő intézkedések és korábbi vizsgálatok
(1)
Az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 60,4 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
(2)
2004-ben, miután megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek Marokkóban történő átrakodásával kijátszották az eredeti intézkedéseket az alaprendelet 13. cikke szerint, az 1886/2004/EK tanácsi rendelettel (3) kiterjesztették az intézkedéseket a Marokkóban feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. Hasonlóképpen, miután egy, az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó behozatalokra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a 760/2004/EK tanácsi rendelettel (4) kiterjesztették az intézkedéseket a Moldovában feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.
(3)
Az 1858/2005/EK rendelettel (5) a Tanács - egy hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően - a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki az eredeti intézkedések szintjén. Az így kivetett vám marad hatályban és elnevezése a továbbiakban: „a hatályban lévő intézkedések”.
1.2. A kérelem
(4)
2009. június 29-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13 cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) nyújtotta be az uniós acéldrótkötél- és kábelgyártók (a továbbiakban: kérelmező) nevében.
(5)
A kérelemben azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelését követően a kereskedelem szerkezetében jelentős változás következett be: a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Népköztársaságból és Malajziából került sor az Unióba irányuló kivitelre, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezete állítólagosan a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságban és Malajziában történő átrakodása miatt változott meg.
(6)
A kérelemben azt állították továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudtak teljes mértékben érvényesülni az ár és a mennyiség tekintetében. Ezenkívül elegendő bizonyíték volt arra, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(7)
Végül a kérelmező azt állította, hogy a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest.
1.3. Az eljárás megindítása
(8)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapították, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 734/2009/EK rendelettel (6) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalait.
1.4. A vizsgálat
(9)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, a Koreai Köztársaság és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és a kérelmező uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldtek azoknak a kínai, koreai köztársaságbeli és malajziai ismert gyártóknak/exportőröknek, melyeket a Bizottság a kérelemből vagy az Európai Unió koreai köztársaságbeli és malajziai misszióján keresztül ismert vagy akik jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidőkön belül. Kérdőíveket küldtek továbbá a kérelemben megnevezett koreai köztársaságbeli és malajziai kereskedőknek és uniós importőröknek. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(10)
A Koreai Köztársaságból tizenöt gyártó/exportőr és két kereskedő, Malajziából két gyártó/exportőr, Kínából öt gyártó/exportőr, az Unióból ezekkel kapcsolatban álló két importőr, illetve kapcsolatban nem álló tíz importőr, valamint az Európai Acéldrótkötél-Importőrök Szövetsége jelentkezett. Több más vállalat azt állította, hogy nem vett részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, illetve kivitelében.
(11)
A következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket és azt követően az ő telephelyeiken került sor ellenőrző látogatásokra:
Koreai köztársaságbeli gyártók/exportőrök:
-
Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,
-
Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City,
-
Cosmo Wire Ltd., Ulsan,
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman - Gun,
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City és a vele kapcsolatban álló DSR Corp., Busan vállalat,
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,
-
Kiswire Ltd., Seoul,
-
Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,
-
Manho Rope & Wire Ltd., Busan,
-
Shin Han Rope Co.,Ltd., Incheon,
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City
Koreai köztársaságbeli kereskedők:
-
Trion Co Ltd., Busan
Malajziai gyártók/exportőrök:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor
Kínai gyártók/exportőrök:
-
Qingdao DSR, Qingdao,
-
Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City
Kapcsolt importőrök:
-
Kiswire Europe, Hollandia,
-
Verope AG, Svájc.
1.5. Vizsgálati időszak
(12)
A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2008. július 1.-2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett állítólagos változás kivizsgálására irányuló adatgyűjtés 1999-től a vizsgálati időszak végéig tartott.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános szempontok
(13)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták a következőket: megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, melynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám kárcsökkentő hatásait aláásták a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei; és volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre vonatkozóan korábban meghatározott rendes érték tekintetében, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a hasonló termék
(14)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek, „steel ropes and cables”), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
A vizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok alá besorolt, a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és kábel, beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: a vizsgált termék).
(16)
A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából az Unióba exportált, illetve a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, az Unióba szánt acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása
(17)
A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint a Koreai Köztársaságból 14 exportőr/gyártó, Malajziából 2 exportáló gyártó, Kínából pedig 3 exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket.
(18)
A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy koreai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, ezért viszavonta együttműködését.
(19)
Egy másik koreai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (47) preambulumbekezdésben foglalt okok miatt.
(20)
Az együttműködő koreai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes koreai export 81 %-át képviselték a COMEXT szerint. Így mégha az együttműködés jelentős mértékű volt is, az együttműködő gyártók/exportőrök nem fedték le teljes egészében a Koreai Köztársaságból exportált acél drótkötél és -kábel teljes volumenét. Ezért a teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.
(21)
Malajziában két ismert gyártó van. A malajziai két együttműködő vállalat összes kivitelének mennyisége meghaladta a vizsgált termék a COMEXT-be bejegyzett importvolumenét. Emiatt úgy tekintették, hogy az exportáló gyártók képviselik az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelét.
(22)
A kérelmező azt állította, hogy a COMEXT-adatok nem megbízhatóak, ezért a Malajziából az Unióba irányuló teljes exportvolumen meghatározásakor nem ezekre az adatokra kellene támaszkodni. A vizsgálat során azonban az importadatokat összevetették a malajziai hivatalos statisztikákkal és a kérdőívekre adott, ellenőrzött válaszokkal. Ebből az elemzésből nem az derült ki, hogy a Malajziából történő tényleges export meghaladta volna az együttműködő malajziai vállalatok által bejelentett exportot. Így el kellett utasítani a kérelmező érvelését.
(23)
Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről: az exportőrök/gyártók közül csupán három küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba, és Malajziába is csak nagyon csekély mennyiségben. Az együttműködő vállalatok kivitelei a Koreai Köztársaságba irányuló kínai összkivitel 41 %-át képviselték. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek exportvolumenét.
(24)
A fentiek figyelembevételével, az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalára, illetve a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT-adatokat használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai, koreai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába történő összbehozatal mennyiségének meghatározásához. Az adatokat összevetették a különböző statisztikai forrásokkal és megerősítették olyan egyéb statisztikai adatbázisok alapján mint a Globális Kereskedelmi Atlasz, a Kínai Exportadatbázis, és a Koreai Köztársaság és Malajzia vámhatóságai által szolgáltatott adatok.
(25)
A koreai, malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Emiatt a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján megfelelően kiigazították a statisztikákat.
2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(26)
Az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba történő behozatala először szinte nullára esett vissza az intézkedések 1999-es elrendelését követően. A 2003-2006 közötti fokozatos növekedést követően - 2006-ban a behozatal 8 656 tonnán tetőzött - megfordult a tendencia és a behozatal mennyisége 2006 és a VI között újból csökkent, több mint 40 %-kal.
(27)
Másrészt az acél drótkötelek és -kábelek Koreából az Unióba történő behozatala jelentősen, kb. 11 123 tonnáról 48 214 tonnára nőtt 1999 és 2008 között. Az éves növekedés abszolút értékben 2002-ben és 2003-ban volt a legjelentősebb, azt követően pedig 2006-ban és 2007-ben.
(28)
A panaszban szereplő, valamint az Európai Unió koreai köztársaságbeli missziójától kapott információk alapján úgy tekinthető, hogy a jelenlegi vizsgálat kiterjedt a vizsgált termék tényleges koreai gyártóinak nagy többségére, ha nem mindegyikére. Emiatt úgy tekinthető, hogy a nem együttműködő koreai vállalatok Unióba irányuló exportját - mely a Koreai Köztársaságból származó teljes exportmennyiség közel 19 %-át tette ki - a (18) és (47) preambulumbekezdésben említett gyártókon kívül főleg kereskedők végezték.
(29)
E vállalatok láthatóan növelték az Unióba irányuló exportjukat 2006-ban és 2007-ben. Az említett években a kivitel közel 20 %-kal meghaladta a 2005-ös exportot. 2005 az első év, melyre vonatkozóan ezen a szinten rendelkezésre állnak adatok. A nem együttműködő vállalatok kivitelei 2008-tól kezdődően csökkentek, amihez figyelembe kell venni a koreai hatóságok által ebben az időszakban végzett, az (52) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálatot.
(30)
Malajziát illetően a COMEXT-adatok és az együttműködő vállalatok összkivitele azt mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló kivitel a múltban szintén folyamatosan nőtt. A növekedés 2005 és a VI között volt a legjelentősebb és a legszilárdabb, amikoris Malajzia Unióba irányuló exportja megduplázódott.
(31)
Az 1. táblázat tartalmazza az acél drótköteleknek és -kábeleknek a fent említett országokból az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 1999-es elrendelésétől a vizsgálati időszakig.
1. táblázat
Az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése óta
Forrás: COMEXT, Koreai statisztika (KITA)
Behozatal volumene (tonna)
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Kína
Nincs adat
414
283
394
913
2 809
Az összbehozatal megoszlása
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Koreai Köztársaság
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Az összbehozatal megoszlása
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malajzia
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Az összbehozatal megoszlása
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Behozatal volumene (tonna)
2005
2006
2007
2008
VI
Kína
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Az összbehozatal megoszlása
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Koreai Köztársaság
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Az összbehozatal megoszlása
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Nem együttműködő koreai vállalatok
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Index (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malajzia
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Az összbehozatal megoszlása
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Együttműködő malajziai vállalatok (index, 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
A fenti három kereskedelmi forgalom alakulását illetően megfigyelhető, hogy különösen 2005 óta a koreai exportőrök és részben a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán.
(33)
A globális gazdasági megtorpanás miatt - mely egybeesik a vizsgálati időszakkal - csökkent az acél drótkötelek és -kábelek értékesített mennyisége, illetve lelassult a növekedés valamennyi érintett ország között. A csökkenés azonban a Kínából az Unióba történő behozatalok esetében volt a legjelentősebb (- 27 %).
(34)
Az acél drótkötelek és -kábelek (valamennyi átmérő) kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: az 1999. évi viszonylag jelentéktelen mennyiség (2 519 tonna) 78 822 tonnára emelkedett 2008-ban. Az emelkedés 2005 és 2008 között volt a legszámottevőbb, amikoris a behozatal megnégyszereződött. Az utóbbi években Kína volt az acél drótkötelek és -kábelek legnagyobb, Koreába szállító exportőre: az acél drótkötelek és -kábelek összbehozatalának 89 %-át képviselte. Csak az érintett termék (a 3 mm-t meghaladó átmérőjű termékek) becsült importja 58 885 tonna volt 2008-ban.
(35)
Ha csak a nem együttműködő koreai vállalatok behozatalait vizsgáljuk, akkor ugyanilyen drasztikus növekedés figyelhető meg, vagyis 2007-ben és 2008-ban ezen vállalatok Kínából származó behozatala megnégyszereződött. Bár ezt követően csökkenni kezdett a behozatal, még mindig jóval a 2005-ös behozatali szint felett maradt és továbbra is igen jelentős mennyiséget képviselt.
2. táblázat
Kínai termékek Koreai Köztársaságba történő behozatala 1999 és a vizsgálati időszak között
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
VI
Behozatal (tonna, valamennyi átmérő)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Éves változás (%)
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
Nem együttműködő koreai vállalatok általi behozatal (tonna, csak az érintett termék)
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Index (2005 = 100)
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
Nincs adat
100
252
473
415
307
Forrás: Koreai statisztika (KITA), a koreai vámhatóságoktól származó adatok, az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk
(36)
Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Kínából Malajziába irányuló kereskedelmi forgalmát, a malajziai és a kínai statisztikákat is figyelembe vették. Mind a malajziai, mind a kínai adatok kizárólag az érintett terméknél magasabb feldolgozottsági szintű termékcsoport esetében állnak rendelkezésre. Ezenkívül jelentős eltéréseket mutattak. Így erre vonatkozóan nem lehetett megbízható adatokhoz jutni.
(37)
A kérelmező állítása szerint az a tény, hogy nem lehetett megbízható adatokhoz jutni, nem elegendő annak megállapításához, hogy nem játszották ki az intézkedéseket. A (38) és (55) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálat során rendelkezésre álló bizonyítékok - különös tekintettel az együttműködő malajziai exportáló gyártók gyártási volumenére és az Unióba irányuló exporteladásaikra - rámutattak, hogy a Malajziából exportált acél drótkötelek és -kábelek ténylegesen Malajziából származtak, tehát nem került sor az intézkedések kijátszására. Emiatt ebben az esetben nem volt lényeges, hogy történt-e Kínából Malajziába irányuló behozatal. Ennélfogva elutasították a kérelmező állítását.
(38)
A koreai köztársaságbeli együttműködő gyártók gyártási összvolumenének alakulása stabil maradt 2006 és a VI között. A malajziai gyártók azonban jelentősen növelték termelésüket ugyanezen időszakban.
3. táblázat
Az acél drótkötelek és -kábelek koreai köztársaságbeli és malajziai együttműködő gyártók általi gyártása
Gyártási volumen (tonna)
2006
2007
2008
VI
Koreai Köztársaság
152 657
159 584
160 113
142 413
Index
100
105
105
93
Malajzia (indexált)
100
164
171
157
Forrás: Az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk
2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(39)
Az Unióba irányuló kínai export 2006-tól tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően, különösen pedig 2008-ig a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó export növekedése, valamint a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export növekedése egyfelől az említett országok, másfelől az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását jelezték. A Koreai Köztársaság esetében ez a következtetés vonható le globálisan, a 2005 és 2007 közötti időszakot illetően pedig külön a nem együttműködő vállalatokra vonatkozóan is.
(40)
Olyan észrevételek érkeztek, melyek szerint a koreai acél drótkötelek és -kábelek Unióba irányuló exportjának növekedése éveken át stabil volt, hirtelen növekedés nélkül; az ilyen hirtelen növekedés állítólag a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás megállapításának előfeltétele. Azt állították továbbá, hogy a növekedést inkább a koreai acéldrótkötél- és -kábelipar természetes fejlődésének kell tekinteni.
(41)
Először is az alaprendelet 13. cikke szerint a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem kizárólag úgy definiálják, hogy az egy vizsgálat tárgyát képező ország behozatalának hirtelen növekedése. Másodszor, a vizsgálat rámutatott, hogy míg az Unióba irányuló koreai export 2006-ban és 2007-ben jelentősen megnőtt, addig a koreai gyártók termelése stabil maradt az említett években. Így nem lehetett azt a következtést levonni, hogy a koreai export volumenének alakulása kizárólag a koreai acéldrótkötél- és -kábelipar természetes fejlődésének eredménye. Végül az egyrészt a Kína és az Unió közötti, másrészt a Kínából Koreába és Koreából az Unióba irányuló kereskedelmi forgalom 2006 óta megfigyelhető, nagyrészt ellentétes tendenciái egyértelműen azt mutatják, hogy az Unió és a harmadik országok közötti kereskedelem szerkezete megváltozott. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani.
2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege
(42)
A 13. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként áll elő, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján állapították meg.
(43)
Az együttműködő és nem együttműködő vállalatok által Koreában gyártott, oda vagy onnan importált acél drótkötelek és -kábelek - beleértve a Kínán és az Unión kívüli országokba, illetve azokból történő importot - rendeltetési helyének átfogó elemzése azt mutatta, hogy a Koreából az Unióba irányuló export bizonyos mennyiségei kínai eredetű, Koreába irányuló behozatalok voltak, mivel ezek a behozatalok nem más harmadik országokból származtak, illetve nem belföldi koreai gyártók által előállított termékekből álltak.
(44)
Ezenkívül az acél drótkötelek és -kábelek - koreai statisztikák szerinti - koreai összkivitelének az együttműködő exportáló gyártók termelésére vonatkozó ellenőrzött információkkal való összehasonlítása azt mutatta, hogy a VI alatt a koreai gyártók exportra szánt termelése (118 856 tonna) lényegesen alacsonyabb volt, mint a Koreából származó összkivitel (156 440 tonna). Tekintettel a koreai vállalatok e vizsgálatban való nagyfokú együttműködésére, az említett eltérés nem magyarázható olyan gyártókkal, akik esetleg nem működtek együtt a vizsgálat során.
(45)
A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó acél drótköteleket és -kábeleket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő koreai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat a koreai kereskedelmi adatbázisok alapján leellenőrizték, és azt lehetett megállapítani, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált acél drótkötelek és -kábelek legalább egy részét valóban Kínából szerezték be.
(46)
Az együttműködő vállalatokról megállapítható, hogy egyikük sem rakodta át az érintett terméket a Koreai Köztársaságban a VI alatt. Néhányan közülük importáltak ugyan acél drótköteleket és -kábeleket Kínából, de a termékeket kizárólag a belföldi piacon, illetve más exportpiacokon értékesítették.
(47)
Az egyik vállalat esetében megállapították, hogy hamis információkat szolgáltatott a kérdőívre adott válaszában. Ezenkívül részben megtagadta az információkhoz való hozzáférést az ellenőrző látogatás során. Emiatt e vállalat esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. A 18. cikk (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül további magyarázatokkal szolgáljon.
(48)
Az értesítést követően a vállalat elismerte, hogy a múltban kijátszotta az intézkedéseket azáltal, hogy meghamisította a Kínában vásárolt termékek származási bizonyítványait. Másfelől a vállalat azt állította, hogy elegendő információt szolgáltatott a VI alatti termeléséről, eladásairól és beszerzéseiről, és hogy ezen adatok ellenőrzésre kerültek a helyszínen. Azt állította továbbá, hogy mindez elég annak megállapításához, hogy nem játszotta ki a hatályban lévő intézkedéseket a VI során.
(49)
Mindazonáltal figyelembe véve, hogy a vállalat elismerte, hogy kijátszotta az intézkedéseket és ezenkívül megpróbálta félrevezetni a vizsgálatot, helyénvalónak tűnik figyelmen kívül hagyni a vállalat által szolgáltatott összes adatot és nem mentesíteni a vállalatot a kiterjesztett intézkedések alól, mint azt a (77) preambulumbekezdés említi.
(50)
A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint egy vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, és vissza is vonta együttműködését. A fentiek alapján az e vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(51)
E tények alapján arra a következtetésre jutottak, hogy bár egyik koreai együttműködő gyártóról sem állapítható meg, hogy részt vett az átrakodásban, átrakodásra került sor a VI alatt és az azt megelőző években. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (39) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is.
(52)
Megjegyzendő, hogy az OLAF 2007-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Koreán keresztül történő átrakodására irányult. A koreai hatóságok ezzel egyidejűleg tudvalevőleg vizsgálatokat folytattak, melyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat - főleg kereskedők - csalást követtek el azáltal, hogy meghamísították a Kínából Koreába importált acél drótkötelek és -kábelek származási bizonyítványait a termék újrakivitelekor.
(53)
Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Koreai Köztársaságban átrakodták.
(54)
Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, a Koreai Köztársaságban végzett összeszerelési tevékenység kijátsza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 6 %-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25 %-os küszöbértékét.
(55)
A vizsgálat megállapította, hogy egyik malajziai együttműködő gyártó sem importálta az érintett terméket Kínából a VI alatt.
(56)
Az együttműködő vállalatok Unióba irányuló kiviteleinek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelből való részesedése alapján - a COMEX-adatok szerint - azt a következtetést lehet levonni, hogy a Malajziából történő behozatalok statisztikákban kimutatott növekedése teljes mértékben az együttműködő vállalatok kiviteleinek növekedésével magyarázható. E következtetést megerősíti a tényleges malajziai gyártók azonos időszak alatti gyártási összvolumenének a (38) preambulumbekezdésben említett növekedése.
(57)
A kérelmező megkérdőjelezte ezt a megállapítást anélkül, hogy további magyarázatot vagy bizonyítékot szolgáltatott volna. Emiatt el kellett utasítani ezt az állítást.
(58)
Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, Malajziában végzett összeszerelési tevékenység kijátsza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 60 %-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25 %-os küszöbértékét.
(59)
Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének észlelt megváltozása nem az intézkedések malajziai kijátszásából eredt. Következésképpen meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó vizsgálatot.
2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya (Koreai Köztársaság)
(60)
A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó acél drótkötelekre és -kábelekre kivetett, hatályban lévő dömpingellenes vám elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot.
2.8. A dömpingellenes vám kárcsökkentő hatásának aláásása (nem együttműködő koreai vállalatok)
(61)
Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó acél drótkötelekre és -kábelekre elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatásait, a nem együttműködő vállalatok exportmennyiségeire és -áraira vonatkozó COMEX-adatokat - mint elérhető legjobb adatokat - használták fel. Az így megállapított árakat összehasonlították a hatályvesztési felülvizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel.
(62)
A Koreából történő behozatalok növekedése a piac méretéhez képest jelentősnek mondható a mennyiséget tekintve, mint azt a hatályvesztési felülvizsgálat megállapította (az 1858/2005/EK rendelet (99) preambulumbekezdése). A jelenlegi vizsgálati időszak alatti, becsült uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Emiatt arra a következtésre jutottak, hogy az intézkedéseket aláaknázzák a mennyiségek és az árak tekintetében.
2.9. A dömping ténye (nem együttműködő koreai vállalatok)
(63)
Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termék korábban megállapított rendes értéke vonatkozásában.
(64)
A hatályvesztési felülvizsgálatban a rendes értéket a törökországi árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Törökországot Kínához hasonló, megfelelő piacgazdaságú országnak tekintették. A jelenlegi vizsgálatban megállapították, hogy az acél drótkötelek és -kábelek gyártása során használt fő alapanyag, a huzalalapanyag ára jelentősen emelkedett a hatályvesztési felülvizsgálat óta. Ezen kívül, valamint figyelembe véve, hogy a nyersanyagárak alakulása visszatükröződött az exportárakban a VI során, helyénvalónak tűnt ezért frissíteni a - nyersanyagárak alakulásának figyelembevételével - korábban már meghatározott rendes értéket.
(65)
A koreai export jelentős része a tényleges koreai gyártásból származott. Emiatt a Koreai Köztársaságból történő kivitelkor alkalmazott, az intézkedések kijátszása által érintett exportárak meghatározásakor csak a nem együttműködő gyártók/exportőrök kiviteleit vették figyelembe, melynek során a rendelkezésre álló legpontosabb tényekre támaszkodtak, vagyis az acél drótkötelek és -kábelek VI alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira.
(66)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő koreai gyártók/exportőrök VI alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket.
(67)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget a hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(68)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping.
3. INTÉZKEDÉSEK
(69)
A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijászották a Koreai Köztársaságban végrehajtott átrakodással az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(70)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondata szerint a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a Koreai Köztársaságban feladott azonos termék behozatalára, függetlenül attól, hogy azt a Koreai Köztársaságból származóként jelentették-e be.
(71)
A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük az 1858/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében foglaltakkal, vagyis az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó árra alkalmazandó 60,4 %-os végleges dömpingellenes vámmal.
(72)
Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján - melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - be kell szedni a Koreában feladott acél drótkötelek és -kábelek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.
4. A MALAJZIA ELLENI VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE
(73)
A Malajziára vonatkozó megállapításokat illetően a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszására irányuló vizsgálatot le kell zárni, és meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalának a vizsgálatot megindító rendelettel előírt nyilvántartásba vételét.
(74)
A kérelmező vitatta a Malajzia elleni vizsgálat megszüntetésére irányuló javaslatot. Mivel a fentiekben ismertetett összes érvét megvizsgálták már, nem volt indokolt a javaslat újbóli átgondolása.
5. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
(75)
A kérdőívet megválaszoló, koreai köztársaságbeli 14 vállalat mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően.
(76)
A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállatok egyike később megszüntette az együttműködést. Ezért el kellett utasítani a 13. cikk (4) bekezdése szerinti, mentesség iránti kérelmét.
(77)
A (47) preambulumbekezdésben említettek szerint egy másik vállalat hamis információkat szolgáltatott és megtagadta a kért információkhoz való hozzáférést. Ezért nem lehetett a 13. cikk (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni.
(78)
Egy koreai köztársaságbeli harmadik vállalat nem exportálta a terméket a VI alatt, illetve után, és nem lehetett következtetéseket levonni tevékenységei jellegéről. Ezért nem lehetett mentességet biztosítani e vállalat számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérésére újból megvizsgálható a helyzete.
(79)
Ez a harmadik vállalat kifogást emelt és megismételte mentesség iránti kérelmét. Nem szolgáltatott azonban olyan új információkat és bizonyítékokat, melyek miatt meg kellett volna változtatni a fenti döntést. Emiatt kérelmét nem lehetett elfogadni.
(80)
A többi együttműködő koreai köztársaságbeli vállalat egyikéről sem lehetett megállapítani, hogy kijátszotta volna az intézkedéseket. Ezenkívül a mentességet kérő vállalatok egyike sem állt kapcsolatban az intézkedéseket kijátszó vállalatokkal. Külön kiemelendő, hogy az érintett gyártók közül négy kapcsolatban volt olyan kínai vállalatokkal, melyek az eredeti intézkedések hatálya alatt álltak. Nincs azonban bizonyíték arra, hogy fennállt ilyen kapcsolat vagy felhasználtak-e ilyen kapcsolatot a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések kijátszásához. Emiatt a (76)-(78) preambulumbekezdésekben nem szereplő többi együttműködő vállalat számára mentességet kell nyújtani.
(81)
Megállapították, hogy különleges intézkedésekre van szükség ebben az esetben annak biztosítására, hogy az ilyen kivételeket megfelelően lehessen alkalmazni. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatalokra a mentességben nem részesülő összes koreai köztársaságbeli vállalatra alkalmazandó, kiterjesztett dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(82)
A többi érintett exportőrt - melyekkel a Bizottság nem lépett kapcsolatba ezen eljárás keretében, és melyek az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatásokat is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, minden vonatkozó információval együtt.
(83)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.
6. KÖZZÉTÉTEL
(84)
Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel - beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem - behozatalára az 1858/2005/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 és 7312109813), a Koreai Köztársaságban feladott - akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett -, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel - beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem -, behozatalára is, kivéve az alábbiakban felsorolt vállatok által gyártott termékeket:
Ország
Vállalat
Kiegészítő TARIC- kód
Koreai Köztársaság
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
(2) Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 3. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben nem kerül benyújtásra ilyen számla, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(3) A Koreai Köztársaságban feladott - akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett, és a 734/2009/EK rendelet 2. cikke és az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése, illetve 14. cikke (5) bekezdése szerint nyilvántartásba vett - behozatalokra vonatkozóan be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.
(4) A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára az 1858/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott - akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - acél drótkötelek és -kábelek behozatala által történő esetleges kijátszására irányuló, a 734/2009/EK rendelettel megindított vizsgálatot meg kell szüntetni.
3. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell elküldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax 32 22956505
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, melyek nem játsszák ki az 1858/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
4. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 734/2009/EK rendelet 2. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. április 26-án.