EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 940/2011/EU
af 14. september 2011
om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 153, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsmæssige procedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 147, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bidrager Unionen til et højt beskæftigelsesniveau ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne og ved at støtte og i nødvendigt omfang supplere deres foranstaltninger.
(2)
I henhold til artikel 153, stk. 1, i TEUF støtter og supplerer Unionen medlemsstaternes indsats med hensyn til arbejdsvilkår, integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og bekæmpelse af social udstødelse.
(3)
I henhold til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bekæmper Unionen blandt andet social udstødelse og forskelsbehandling og fremmer social retfærdighed og beskyttelse, ligestilling mellem kvinder og mænd og solidaritet mellem generationerne.
(4)
I artikel 174 i TEUF erkendes det, at visse områder i Unionen lider under alvorlige demografiske ulemper af permanent art, som kan indvirke negativt på deres udviklingsniveau og kræve særlig opmærksomhed, hvis Unionen skal nå målet om økonomisk, social og territorial samhørighed.
(5)
I henhold til artikel 25 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender og respekterer Unionen de ældres ret til et værdigt og uafhængigt liv og til at deltage i det sociale og kulturelle liv.
(6)
Aldring er utvivlsomt en udfordring for hele samfundet og alle generationer i Europa, og det er også et anliggende, der vedrører solidaritet mellem generationerne og familiens rolle.
(7)
Den del af befolkningen i Unionen, der består af personer sidst i 50'erne og derover, vil stige i et meget hurtigere tempo end nogensinde før. Denne stigning er meget positiv, da den er en logisk konsekvens af en forbedring af sundheden og livskvaliteten. Ikke desto mindre står Unionen på grund af denne demografiske udvikling over for en række udfordringer.
(8)
Det Europæiske Råd har på flere møder anerkendt nødvendigheden af at håndtere virkningerne af aldrende befolkninger med hensyn til de europæiske sociale modeller. Et centralt svar på denne hurtige ændring i aldersstrukturen består i at fremme skabelse af en kultur med aktiv aldring som en livslang proces og således sikre, at den hurtigt voksende gruppe af personer i slutningen af 50'erne og derover, der som helhed er sundere og bedre uddannet, end denne aldersgruppe nogensinde tidligere har været, får gode muligheder for beskæftigelse og aktiv deltagelse i samfundet og i familielivet, herunder gennem frivilligt arbejde, livslang læring, kulturelle udtryksformer og sport.
(9)
Aktiv aldring er ifølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) den proces, hvorved mulighederne for at fastholde et godt helbred, en aktiv deltagelse i samfundslivet og en følelse af sikkerhed optimeres med henblik på at forbedre individets livskvalitet i aldringsprocessen. Aktiv aldring sætter mennesker i stand til at nå deres potentiale for fysisk, social og mental trivsel gennem hele livet og til at deltage i samfundet samtidig med, at den sikrer dem tilstrækkelig beskyttelse, sikkerhed og pleje, når de har brug for det. Fremme af aktiv aldring kræver derfor en flerdimensional tilgang, medansvar og varig støtte inden for alle aldersgrupper.
(10)
Det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012) bør bygge videre på arven fra det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) og det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011), og dette bør ske ved fremme af synergier mellem disse europæiske år og det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012) (»det europæiske år«).
(11)
Den stigende andel af ældre i Europa og øgningen af kroniske sygdomme gør det vigtigere end nogensinde at fremme sund aldring for alle, og navnlig ældre, ved at understøtte deres vitalitet og værdighed ved bl.a. at sikre adgang til passende sundhedsydelser, passende langtidspleje og passende sociale ydelser af høj kvalitet og udvikle initiativer til at imødegå de sundhedsrisici, der er forbundet med aldring. En sund alderdom kan medvirke til at øge andelen af ældre, der er på arbejdsmarkedet, give dem mulighed for at være aktive i samfundet i længere tid, forbedre deres individuelle livskvalitet og begrænse presset på sundheds- og socialområdet og pensionssystemerne.
(12)
Kommissionen gjorde rede for sine synspunkter om de demografiske udfordringer, Unionen står over for, og om mulighederne for at tackle dem i meddelelserne »Den demografiske udvikling i Europa - en udfordring, men også en chance« af 12. oktober 2006, »Fremme af solidaritet mellem generationerne« af 10. maj 2007 og »Konsekvenserne af befolkningsaldringen i EU (Rapport om befolkningsaldringen 2009)« af 29. april 2009.
(13)
Mangfoldigheden blandt ældre generationer i Europa vil stige yderligere. Det er derfor nødvendigt aktivt at fremme lige muligheder og tilskynde til deltagelse. Aktive borgere med forskellig baggrund har en vigtig brobyggerfunktion i samfundet, fremmer integration og bidrager til økonomien.
(14)
Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, vedtog den 22. februar 2007 en resolution om »Mulighederne og udfordringerne i de demografiske forandringer i Europa: ældres bidrag til den økonomiske og sociale udvikling«, som understregede både behovet for at øge mulighederne for ældres aktive deltagelse, herunder i form af frivilligt arbejde, og de nye økonomiske muligheder (»det grå guld«), der opstår som følge af ældres stigende efterspørgsel efter visse varer og tjenesteydelser, samt betydningen af et positivt billede i offentligheden af ældre.
(15)
Rådet vedtog den 8. juni 2009 konklusioner om »Lige muligheder for kvinder og mænd: aktiv og værdig aldring«, hvori det erkendes, at ældre kvinder og mænd i hele Unionen står over for alvorlige udfordringer, når de forsøger at leve et aktivt liv og blive ældre med værdighed, og som foreslår medlemsstaterne og Kommissionen en række foranstaltninger, blandt andet fremme af politikker for aktiv aldring under hensyntagen til de forskellige situationer i de enkelte medlemsstater og de forskellige udfordringer, som kvinder og mænd står over for.
(16)
Rådet vedtog den 30. november 2009 konklusioner om »Sund og værdig aldring« og opfordrede Kommissionen til blandt andet »at udvikle oplysningsaktiviteter for at fremme aktiv aldring, herunder et eventuelt europæisk år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne i 2012«.
(17)
Kommissionen understregede i sin meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, at det er vigtigt for Unionen at fremme en sund og aktiv aldrende befolkning af hensyn til den sociale samhørighed og for at opnå en højere produktivitet. Som en del af Europa 2020-strategien vedtog Kommissionen den 23. november 2010 flagskibsinitiativet »Dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse«, hvor medlemsstaterne navnlig bør fremme politikker for aktiv aldring. Den 16. december 2010 vedtog Kommissionen endvidere flagskibsinitiativet »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed«. Skal disse politiske mål nås, kræver det en indsats fra myndigheder på alle niveauer og fra forskellige ikke-statslige interessenter; disse mål kan til gengæld få støtte på EU-plan fra aktiviteter under det europæiske år, hvis mål er at skabe opmærksomhed og fremme af udveksling af god praksis. Nationale koordinatorer bør sørge for, at den nationale indsats koordineres og er i overensstemmelse med målene for det europæiske år. Der bør også planlægges deltagelse af andre institutioner og andre interessenter.
(18)
Rådet vedtog den 7. juni 2010 konklusioner om »Aktiv aldring«, hvori Kommissionen opfordres til »at fortsætte forberedelsen af et europæisk år for aktiv aldring i 2012, hvor fordelene ved aktiv aldring og dens bidrag til solidaritet mellem generationerne kan blive fremhævet, og lovende initiativer til støtte for aktiv aldring på alle niveauer kan blive offentliggjort«.
(19)
Europa-Parlamentet vedtog den 11. november 2010 en beslutning om »Den demografiske udfordring og solidaritet mellem generationerne«, hvori det opfordrede medlemsstaterne til at gøre aktiv aldring til en af prioriteterne for de kommende år. Beslutningen understregede også, at det europæiske år navnlig bør tydeliggøre ældres bidrag til samfundet, og åbne muligheder for at fremme solidaritet, samarbejde og forståelse mellem generationerne og for at få unge og ældre til at arbejde sammen.
(20)
Udtalelser, der er udarbejdet af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og af Regionsudvalget, har også understreget den betydning aktiv aldring har for Europa, idet de bl.a. understreger værdien af sundhedspleje på tværs af generationerne.
(21)
I Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (3) opfordres medlemsstaterne i retningslinje 7 og 8 til at øge deltagelsen i arbejdsstyrken gennem politikker til fremme af aktiv aldring, til at øge ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens gennem innovation i arbejdets tilrettelæggelse og til at øge ældre arbejdstageres beskæftigelsesegnethed gennem deres opkvalificering og deltagelse i ordninger for livslang læring. I retningslinje 10 understreges behovet for at styrke de sociale beskyttelsessystemer, livslang læring og aktive politikker til fremme af inklusion for at skabe muligheder på forskellige stadier i borgernes liv og skærme dem mod risikoen for social eksklusion samt øge deres aktive deltagelse i samfundet.
(22)
I sin meddelelse »En digital dagsorden for Europa«, det første Europa 2020-flagskibsinitiativ, der blev vedtaget den 19. maj 2010, understregede Kommissionen betydningen af informations- og kommunikationsteknologi (ikt)-applikationer og -tjenester for en positiv aldring og foreslog især en styrkelse af det fælles program »Længst muligt i eget hjem«. Den digitale dagsorden for Europa anbefalede ligeledes en samordnet indsats for at øge alle europæeres, herunder ældres, it-færdigheder, idet de ældre er en gruppe, som er overrepræsenteret blandt de 150 mio. borgere eller ca. 30 % af det samlede antal borgere, som aldrig har benyttet internettet. Ved at lette adgangen til og tilbyde uddannelse i brugen af nye teknologier er det muligt yderligere at forbedre ældres muligheder.
(23)
I forbindelse med Europa 2020-strategien har Kommissionen foreslået, at der inden for rammerne af flagskibsinitiativet »Innovations-EU« iværksættes et innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring (AHAIP). AHAIP tager sigte på at sætte borgerne i stand til at klare sig selv og bevare et godt helbred i længere tid og på at øge det gennemsnitlige antal sunde leveår med to år senest i 2020.
(24)
Kommissionen er ved at gennemføre den europæiske handicapstrategi 2010-2020, som i betragtning af den hyppige sammenhæng mellem handicap og aldring også omfatter relevante aktioner for ældre. Særlig er aktioner vedrørende adgangsforhold på grundlag af »Design for alle«-tilgange relevante. Aktioner til støtte for et uafhængigt liv og integration i samfundet er også relevante, herunder aktioner til fordel for ældre personer med handicap, som har brug for meget støtte, som har komplekse behov, som er særlig sårbare, og som lettere bliver ofre for social udstødelse. Endvidere har Unionen og alle medlemsstaterne undertegnet De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap, som blandt andet indeholder bestemmelser, der er relevante for ældre.
(25)
Den europæiske dag for solidaritet mellem generationerne fejres hvert år den 29. april. Den frembyder en god lejlighed for Unionen til at forny sit engagement i styrkelsen af solidaritet og samarbejde mellem generationerne for at fremme et retfærdigt og bæredygtigt samfund.
(26)
I denne afgørelse fastlægges en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (4).
(27)
Aktiv aldring indgår også som mål i en lang række EU-fonde, -programmer og -handlingsplaner, såsom Den Europæiske Socialfond (5), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (6), Progress-programmet (7), programmet for livslang læring (8), og i særdeleshed dettes Grundtvig-program, programmet for sundhed (9), de specifikke programmer om ikt og samfundsvidenskab og humaniora i det syvende rammeprogram for forskning og udvikling (10), handlingsplanen vedrørende »en god alderdom i informationssamfundet«, det fælles program »længst muligt i eget hjem« (11), rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (12) med markedsudviklingsprojekter for ikt med henblik på en god alderdom, den forberedende foranstaltning Calypso vedrørende social turisme samt handlingsplanen om mobilitet i byer.
(28)
For at sikre, at en lang række forskellige organisationer vil deltage, bør gennemførelsen af mindre arrangementer og initiativer så vidt muligt lettes i løbet af det europæiske år.
(29)
Deltagelse af relevante netværk på EU-plan i det europæiske år bør fremmes og støttes med tilstrækkelige ressourcer.
(30)
Målene for det europæiske år kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da der er brug for tværnational udveksling af information og formidling i hele Unionen af god praksis, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Formål
Året 2012 erklæres for »Det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne« (»det europæiske år«). Det skal fremme vitalitet og værdighed for alle.
Artikel 2
Mål
Det overordnede mål for det europæiske år er at fremme skabelsen af en kultur med aktiv aldring i Europa baseret på et samfund for alle aldersgrupper. Inden for denne ramme skal det europæiske år befordre og støtte den indsats, som medlemsstaterne, deres regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og erhvervslivet, herunder små og mellemstore virksomheder, gør for at fremme aktiv aldring, og gøre mere for at mobilisere potentialet hos den hurtigt voksende gruppe af personer i slutningen af 50'erne og derover. Derigennem skal solidaritet og samarbejde mellem generationerne fremmes, idet der tages hensyn til mangfoldighed og ligestilling mellem kvinder og mænd. Fremme af aktiv aldring er ensbetydende med skabelse af bedre muligheder for, at ældre kvinder og mænd kan deltage på arbejdsmarkedet, bekæmpelse af fattigdom, især kvinders fattigdom, og af social udstødelse, fremme af frivilligt arbejde og aktiv deltagelse i familielivet og samfundet og tilskyndelse til en sund og værdig alderdom. Dette indebærer bl.a. tilpasning af arbejdsvilkårene, bekæmpelse af negative aldersrelaterede stereotyper og diskrimination på grund af alder, forbedring af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, tilpasning af ordninger for livslang læring til en aldrende arbejdsstyrkes behov og sikring af, at de sociale beskyttelsessystemer er tilstrækkelige og giver de rette incitamenter.
På grundlag af stk. 1 er målene for det europæiske år:
a)
at øge den generelle opmærksomhed vedrørende værdien af aktiv aldring og dens forskellige dimensioner og sikre, at aktiv aldring tildeles en fremtrædende placering på de politiske dagsordener for interessenter på alle niveauer for at fremhæve ældres nyttige bidrag til samfundet og økonomien, og derved øge påskønnelsen heraf, fremme aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne og vitaliteten og værdigheden for alle og gøre mere for at mobilisere ældres potentiale, uanset oprindelse, og give dem mulighed for at leve et uafhængigt liv
b)
at stimulere debatten, udveksle information og udvikle gensidig læring mellem medlemsstaterne og interessenter på alle niveauer for at fremme politikker for aktiv aldring, identificere og formidle god praksis og tilskynde til samarbejde og synergi
c)
at tilbyde en ramme for engagement og konkret indsats for at give Unionen, medlemsstaterne og interessenter på alle niveauer, under inddragelse af civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og virksomheder og med særlig vægt på fremme af informationsstrategier, mulighed for at udvikle innovative løsninger, politikker og langsigtede strategier, herunder omfattende strategier for håndtering af aldersproblematikken i forbindelse med beskæftigelse og erhverv, gennem specifikke aktiviteter og at forfølge specifikke mål vedrørende aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne
d)
at fremme aktiviteter, der vil bidrage til at bekæmpe diskrimination på grund af alder, overvinde aldersrelaterede stereotyper og fjerne hindringer, navnlig med hensyn til beskæftigelsesegnethed.
Artikel 3
Foranstaltningernes indhold
1. De foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå målene i artikel 2, omfatter følgende aktiviteter på EU-plan, nationalt plan, regionalt eller lokalt plan:
a)
konferencer, arrangementer og initiativer, med aktiv deltagelse af alle relevante interessenter, for at skabe debat og større opmærksomhed og tilskynde til forpligtelse til specifikke mål og dermed bidrage til vedvarende og varige virkninger
b)
informations- og pr-kampagner og oplysningskampagner under anvendelse af multimedier
c)
udveksling af informationer, erfaringer og god praksis, bl.a. ved at anvende den åbne koordinationsmetode og netværker mellem interessenter, der arbejder på at nå målene med det europæiske år
d)
forskning og undersøgelser på EU-niveau, nationalt niveau eller regionalt niveau og formidling af resultaterne med fokus på de økonomiske og sociale virkninger af fremme af aktiv aldring og af politikker for aktiv aldring.
2. Ved gennemførelsen af de i stk. 1 omhandlede aktiviteter skal der lægges vægt på at inddrage alle generationer i forfølgelsen af målene med det europæiske år, navnlig ved at søge at udvikle en inkluderende tilgang og fremme ældres og unges deltagelse i fælles initiativer.
3. Kommissionen eller medlemsstaterne kan fastlægge andre aktiviteter, der bidrager til gennemførelse af målene i det europæiske år, og tillade, at det europæiske års navn anvendes for at fremme disse aktiviteter, såfremt de bidrager til gennemførelse af målene i artikel 2.
4. Kommissionen og medlemsstaterne tager hensyn til ligestillingsaspektet i alle deres aktiviteter i forbindelse med af det europæiske år.
5. Kommissionen tager hensyn til potentialet ved grænseoverskridende aktiviteter på regionalt eller lokalt plan ved gennemførelsen af målene i artikel 2.
6. Der gøres en indsats for at sikre, at alle aktiviteter i det europæiske år, der er rettet mod den bredere offentlighed, er let tilgængelige for alle, herunder personer med handicap.
Artikel 4
Koordination med medlemsstaterne
1. Hver medlemsstat udpeger en national koordinator, der er ansvarlig for at tilrettelægge dens deltagelse i det europæiske år, og underretter Kommissionen om denne udpegning.
2. De nationale koordinatorer skal også sørge for, at nationale aktiviteter i det europæiske år koordineres i relevant omfang og kan i denne sammenhæng desuden fremme og lette gennemførelsen af lokale og regionale aktiviteter. De nationale koordinatorer skal også fremme inddragelsen af alle relevante interessenter, herunder civilsamfundet, i aktiviteterne i det europæiske år.
3. Senest 25. november 2011 opfordres medlemsstaterne til at underrette Kommissionen om deres arbejdsprogram, som skal indeholde nærmere oplysninger om de nationale aktiviteter, der er planlagt for det europæiske år.
Artikel 5
Deltagerlande
Følgende lande kan deltage i det europæiske år:
a)
medlemsstaterne
b)
kandidatlande
c)
landene på det vestlige Balkan, og
d)
lande, der er medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), og som er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
Artikel 6
Koordination på EU-plan
1. Kommissionen gennemfører det europæiske år på EU-plan.
2. Kommissionen indkalder til møder mellem de nationale koordinatorer med henblik på koordination på EU-plan af aktiviteter i det europæiske år og udveksling af informationer og viden, herunder informationer om medlemsstaternes eventuelle forpligtelser og gennemførelsen heraf.
3. Kommissionen fremmer og støtter aktiviteter i det europæiske år på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved om nødvendigt at foreslå nye måder og midler til at nå målene for det europæiske år og deres evaluering.
4. Koordinationen på EU-plan af aktiviteter i det europæiske år varetages ligeledes af de eksisterende politikudvalg og rådgivende grupper.
5. Kommissionen indkalder også til møder mellem repræsentanter for europæiske organisationer eller organer, der arbejder inden for området aktiv aldring, for at de kan medvirke til gennemførelsen af det europæiske år.
6. Det europæiske års tema skal være et prioriteret emne for Kommissionen i de kommunikationsaktiviteter, som dens repræsentationer i medlemsstaterne udfolder, og for relevante centrale netværk på EU-plan, som modtager støtte til deres driftsudgifter fra Unionens almindelige budget, i deres arbejdsprogrammer.
7. Europa-Parlamentet, medlemsstaterne, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget inddrages i aktiviteterne i det europæiske år.
Artikel 7
Finansiel og ikke-finansiel støtte
1. De i artikel 3, stk. 1, omhandlede aktiviteter, som gennemføres på EU-plan, kan give anledning til offentlige kontrakter eller tildeling af støtte, der finansieres over Unionens almindelige budget.
2. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan programmer og politikker på områder, som bidrager til fremme af aktiv aldring, f.eks. beskæftigelse, sociale anliggender og lige muligheder, uddannelse og kultur, sundhed, forskning, informationssamfundet, regionalpolitik og transportpolitik, støtte det europæiske år i overensstemmelse med de gældende regler og inden for deres eksisterende rammer for fastsættelse af prioriterede områder.
3. Unionen kan yde ikke-finansiel støtte til aktiviteter iværksat af offentlige og private organisationer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3.
Artikel 8
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne afgørelse på EU-plan, navnlig de i artikel 3, stk. 1, omhandlede aktiviteter, er for perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2012 fastlagt til 5 000 000 EUR.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.
Artikel 9
Sammenhæng
Kommissionen sikrer sammen med medlemsstaterne, at de foranstaltninger, der er fastlagt i denne afgørelse, er forenelige med alle andre ordninger og initiativer på EU-plan og nationalt og regionalt plan, som bidrager til at nå målene for det europæiske år.
Artikel 10
Internationalt samarbejde
Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig De Forenede Nationer og Europarådet, for at sikre synligheden af Unionens indsats for at fremme aktiv aldring.
Artikel 11
Evaluering
1. Med henblik på at tjene som grundlag for fremtidige EU-politikker, EU-foranstaltninger og EU-aktioner på dette område forelægger Kommissionen senest den 30. juni 2014 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget indeholdende en generel vurdering af de initiativer, der er fastlagt i denne afgørelse, herunder om gennemførelsen og resultaterne heraf.
2. Den i stk. 1 omhandlede rapport skal endvidere indeholde oplysninger om, hvorledes ligestillingsaspektet er blevet integreret i aktiviteterne i det europæiske år, og hvorledes tilgængeligheden for personer med handicap til disse aktiviteter har været sikret.
3. Den i stk. 1 omhandlede rapport skal endvidere belyse det europæiske års varige virkninger med hensyn til fremme af aktiv aldring i hele Unionen.
Artikel 12
Ikrafttrædelse
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 13
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 14. september 2011
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 940/2011/EU HATÁROZATA
(2011. szeptember 14.)
az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 147. cikke (1) bekezdésének értelmében az Unió hozzájárul a foglalkoztatás magas szintjéhez azáltal, hogy bátorítja a tagállamok közötti együttműködést, támogatja és szükség esetén kiegészíti tevékenységüket.
(2)
Az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének értelmében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a munkafeltételek, a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén.
(3)
Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió többek között küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, valamint a nemzedékek közötti szolidaritást.
(4)
Az EUMSZ 174. cikke elismeri, hogy az Unió egyes régiói súlyos és állandó demográfiai hátrányban vannak, amely hátrányosan érintheti fejlődésüket és kiemelt figyelmet igényelnek, ha az Unió meg kívánja valósítani a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra irányuló célkitűzését.
(5)
Az Unió az Európai Unió Alapjogi Chartája 25. cikkében elismeri és tiszteletben tartja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, a társadalmi és kulturális életben való részvételhez.
(6)
Az idősödés kétségtelenül az egész társadalom és minden nemzedék számára kihívást jelent Európában, ugyanakkor a nemzedékek közötti szolidaritás és a családok szempontjából is kérdéseket vet fel.
(7)
Az ötvenes éveinek végén és afölött lévő népesség száma az Unióban minden eddiginél sokkal gyorsabban fog növekedni. Ez egy rendkívül pozitív fejlődés, az egészségügy és az életminőség javulásának logikus következménye. Ugyanakkor e demográfiai változások következtében az Unió számos kihívás elé néz.
(8)
Az Európai Tanács egymást követően több ülése alkalmával elismerte, hogy foglalkozni kell az idősödő népességnek az európai szociális modellekre gyakorolt hatásával. A kor szerinti összetétel gyors változására adott kulcsfontosságú válasz az időskori aktivitás - mint élethosszig tartó folyamat - kultúrája megteremtésének ösztönzésében, és ezáltal annak biztosításában áll, hogy a rohamosan növekvő számú, jelenleg az ötvenes évei végén járó vagy ennél idősebb emberekből álló népességnek - amely összességében minden korábbi ilyen korcsoportnál egészségesebb és képzettebb - jó lehetősége legyen a munkavállalásra, valamint a társadalmi és családi életben való aktív részvételre, többek között az önkéntesség, az egész életen át tartó tanulás, a kulturális önkifejezés és a sport keretei között.
(9)
Az Egészségügyi Világszervezet szerint az aktív idősödés az egészségügyi, a részvételi és a biztonsági lehetőségek optimalizálásának folyamatát jelenti az életminőség javítása érdekében az idősödés során. Az aktív idősödés lehetővé teszi, hogy az emberek kiaknázzák a fizikai, társadalmi és mentális jóléti lehetőségeiket életük során, és hogy részt vegyenek a társadalmi életben, miközben őket szükség esetén megfelelő védelemben, biztonságban és ellátásban részesítik. Ennek megfelelően az aktív idősödés előmozdításához többdimenziós megközelítés és valamennyi generáció felelősségvállalása és tartós támogatása szükséges.
(10)
Az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének (2012) a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (2010) és az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve (2011) örökségére kellene építkeznie, és ezért támogatni kell a szinergiákat ezen európai évek és az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012) („az európai év”) között.
(11)
Európában az idősek növekvő aránya és a krónikus betegségek számának emelkedése miatt minden ember - és különösen az idősek - egészségben átélt idősödésének előmozdítása fontosabb, mint valaha, vitalitásuk és méltóságuk támogatása mellett, többek között a megfelelő és magas színvonalú egészségügyi ellátáshoz, hosszú távú ellátáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása révén, valamint az idősödéssel együtt járó egészségügyi kockázatok megelőzésének támogatására irányuló kezdeményezések kidolgozása segítségével. Az egészségben átélt idősödés hozzájárulhat az idősek munkaerő-piaci részvételének növeléséhez, lehetővé teszi, hogy hosszabb ideig aktívan részt vegyenek a társadalomban, javíthatja egyéni életminőségüket és enyhítheti az egészségügyi, a szociális ellátási és a nyugdíjrendszerekre nehezedő nyomást.
(12)
A Bizottság az „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című, 2006. október 12-i közleményében, „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című, 2007. május 10-i közleményében, valamint „Az Unióban az idősödő népesség hatásának kezeléséről (2009-es jelentés az idősödésről)” című, 2009. április 29-i közleményében fejtette ki véleményét arról, hogy az Unió milyen demográfiai kihívásokkal néz szembe, és milyen lehetőségek nyílnak ezek megoldására.
(13)
Európa idősebb generációinak sokszínűsége tovább fog fokozódni. Ezért aktívan elő kell mozdítani az esélyegyenlőséget, és ösztönözni kell a társadalmi részvételt. A különféle háttérrel rendelkező aktív polgárok fontos hídszerepet játszanak a társadalomban, elősegítik az integrációt, és hozzájárulnak a gazdasághoz.
(14)
A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői 2007. február 22-én állásfoglalást fogadtak el „Az európai demográfiai változásokból eredő lehetőségek és kihívások: az idősebb emberek hozzájárulása a gazdasági és társadalmi fejlődéshez” címmel, amelyben egyrészt hangsúlyozták, hogy növelni kell az idősek lehetőségeit a társadalomban való aktív részvételre, többek között önkéntes munka révén, másrészt kiemelték az idősek által bizonyos áruk és szolgáltatások iránt támasztott növekvő kereslet következtében előálló új gazdasági lehetőségeket (az „ezüstgazdaság”), valamint felhívták a figyelmet az idősek pozitív közmegítélésének jelentőségére.
(15)
A Tanács 2009. június 8-án„A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség: aktív és méltóságteljes idősödés” címmel következtetéseket fogadott el, amelyekben elismerte, hogy az idősebb nők és férfiak szerte az Unióban komoly nehézségekkel szembesülnek, amikor aktív életre és méltóságban töltött időskorra törekednek, továbbá számos intézkedésre tett javaslatot a tagállamoknak és a Bizottságnak, többek között az aktív idősödéssel kapcsolatos politikák előmozdítására, figyelembe véve az egyes tagállamokban kialakult helyzetek, illetve a nők és a férfiak előtt álló kihívások különbségeit.
(16)
2009. november 30-án a Tanács „Az egészségben és méltóságban töltött időskor” címmel következtetéseket fogadott el, amelyekben többek között arra szólítja fel a Bizottságot, hogy „az aktív időskor előmozdítására dolgozzon ki tájékoztató tevékenységeket, ideértve az esetlegesen elfogadásra kerülő aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évét 2012-ben”.
(17)
A Bizottság az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében hangsúlyozta, hogy a társadalmi kohézió és a nagyobb termelékenység érdekében az Unió számára fontos az egészséges és aktív időskorú népesség támogatása. 2010. november 23-án a Bizottság az Európa 2020 stratégia részeként elfogadta az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című kiemelt kezdeményezést, amelynek keretében a tagállamok előmozdítják az aktív idősödéssel kapcsolatos politikákat. 2010. december 16-án a Bizottság ismét elfogadott egy, „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja - A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” elnevezésű kiemelt kezdeményezést. Az említett szakpolitikai céloknak az eléréséhez a kormányzat valamennyi szintjének és számos nem kormányzati érdekelt félnek az intézkedésére szükség van; az említett célok uniós szintű támogatását pedig a figyelemfelkeltésre, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzésére irányuló, az európai év keretében szervezett tevékenységek biztosítják. Nemzeti koordinátoroknak kell gondoskodniuk arról, hogy a nemzeti intézkedéseket koordinálják és összehangolják az európai év célkitűzéseivel. Tervezett egyéb intézmények és érdekelt felek részvétele is.
(18)
2010. június 7-én a Tanács „Az aktív idősödés” címmel következtetéseket fogadott el, amelyben felkérte a Bizottságot, hogy „folytassa az aktív idősödés 2012-es európai évének előkészítését, amelynek során ki lehet emelni az aktív idősödés előnyeit és annak a generációk közötti szolidaritáshoz való hozzájárulását, továbbá ismertté lehet tenni az aktív idősödést minden szinten támogató, ígéretes kezdeményezéseket”.
(19)
2010. november 11-én az Európai Parlament elfogadta „A demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról” című állásfoglalását, amelyben felhívta a tagállamokat, hogy az aktív idősödés kérdését tegyék az elkövetkező évek egyik prioritásává. Ez az állásfoglalás ugyancsak kiemelte, hogy az európai évben különösen hangsúlyozni kell az idősek hozzájárulását a társadalomhoz, valamint lehetőségeket kell biztosítani a nemzedékek közötti szolidaritás, együttműködés és megértés erősítésére, továbbá a fiatalabbak és idősebbek közös munkája számára.
(20)
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által készített vélemények is hangsúlyozták, hogy az aktív idősödés mennyire fontos Európa számára, többek között kiemelve a generációkon átnyúló egészségügyi ellátás értékét.
(21)
A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozat (3) a 7. és a 8. iránymutatás alapján felszólítja a tagállamokat, hogy az aktív idősödést ösztönző politikákkal növeljék a munkaerő-piaci részvételt, innovatív munkaszervezés előmozdításával növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáját, valamint továbbképzésük és az egész életen át tartó tanulásban való részvételük révén növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát. A 10. iránymutatás azt hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szociális védelmi rendszereket, az egész életen át tartó tanulásra és az aktív befogadásra irányuló politikákat, hogy az embereknek a különböző életszakaszokban lehetőségek teremtődjenek, ne fenyegesse őket a szegénység és a szociális kirekesztődés veszélye, továbbá fokozódjon aktív társadalmi részvételük.
(22)
Az „Európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-én elfogadott első Európa 2020-as kiemelt kezdeményezésről szóló közleményében a Bizottság az információs és kommunikációs technológiai alkalmazások és szolgáltatások jelentőségét hangsúlyozta az időskori jólét szempontjából, különösen a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló (AAL) közös program megerősítését javasolva. Az Európai digitális menetrend arra is javaslatot tesz továbbá, hogy összehangolt cselekvéssel gyarapítsák valamennyi európai polgár digitális ismereteit, beleértve az időseket is, akik túlságosan nagy arányt képviselnek azon, az uniós polgárok teljes létszámának körülbelül 30 %-át kitevő 150 millió polgáron belül, akik még soha nem használták az internetet. Az új technológiákhoz való hozzáférés megkönnyítése és a használatukhoz szükséges képzés tovább javítaná az idősek lehetőségeit.
(23)
A Bizottság az Európa 2020 stratégia kapcsán az aktív és egészséges időskorral foglalkozó innovációs partnerség (AHAIP) elindítását javasolta az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés keretében. Az AHAIP célja az lenne, hogy lehetővé váljék a polgárok számára, hogy önállóan és jobb egészségben érjenek meg magasabb életkort és 2020-ig az egészségesen eltöltött életévek száma kettővel növekedjen.
(24)
A Bizottság végrehajtja az Európai fogyatékosságügyi stratégiát (2010-2020), amely - a fogyatékosság és az idős kor gyakori összefüggésére tekintettel - az idősekre vonatkozó megfelelő intézkedéseket foglal magában. Ezek közül különösen a „mindenki számára történő tervezés” megközelítés alkalmazása releváns. Fontosak az önálló életet és a közösségi befogadást támogató fellépések is, beleértve a fogyatékossággal élő, magas szintű támogatást, összetett szükségletek kielégítését igénylő, különösen sérülékeny, társadalmi kirekesztettségre hajlamos idős személyekre összpontosító cselekvéseket. Ezen kívül az Unió és valamennyi tagállam aláírta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely többek között az idősekre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.
(25)
A generációk közötti szolidaritás európai napját minden évben április 29-én ünneplik. Ez a nap kiváló lehetőséget kínál arra, hogy az Unió megújítsa a nemzedékek közötti szolidaritás és együttműködés megerősítése iránti elkötelezettségét a tisztességes és fenntartható társadalom előmozdítása érdekében.
(26)
E határozat pénzügyi keretösszeget határoz meg, amelynek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (4) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára elsődleges referenciául kell szolgálnia.
(27)
Az aktív idősödést számos uniós alap, program és akcióterv is támogatja, mint például az Európai Szociális Alap (5), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (6), a Progress-program (7), az egész életen át tartó tanulás programja (8) és különösen a Grundtvig program, az egészségügyi program (9), a Hetedik Kutatási és Fejlesztési Keretprogramba (10) tartozó információs és kommunikációs technológiákkal, valamint társadalom-gazdaságtannal és humán tudományokkal kapcsolatos különleges programok, az „Idősödés jólétben az információs társadalomban” cselekvési terv, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló (AAL) közös program (11), a versenyképességi és innovációs keretprogram (12) a jólétben töltött időskort szolgáló információs és kommunikációs technológiákra vonatkozó kísérleti végrehajtási projektekkel, a szociális turizmusra vonatkozó Calypso előkészítő intézkedés, valamint a városi mobilitás cselekvési terve.
(28)
Annak biztosítása érdekében, hogy széles körből lehessen bevonni különböző szervezeteket, az európai év során a lehetőségekhez mérten lehetővé kell tenni kisebb események és rendezvények szervezését.
(29)
Megfelelő források biztosítása révén ösztönözni és támogatni kell az érintett uniós szintű hálózatok részvételét az európai év eseményein.
(30)
Mivel az európai év célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert ehhez transznacionális információcserére és a bevált gyakorlatok uniós szinten történő terjesztésére van szükség, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
2012 az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve („az európai év”). Az európai év előmozdítja az emberek vitalitását és méltóságát.
2. cikk
Célkitűzések
Az európai év átfogó célja az, hogy elősegítse Európában az aktív idősödés kultúrájának megteremtését, a minden korosztályt befogadó társadalom szellemében. A fentiek keretében az európai év ösztönzi és támogatja a tagállamok, regionális és helyi hatóságaik, a szociális partnerek, a civil társadalom és az üzleti szféra - beleértve a kis- és középvállalkozásokat - által az aktív idősödés ösztönzése, valamint az ötvenes éveinek végén és afölött járó, gyorsan növekvő népességben rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében tett erőfeszítéseket. Mindeközben - a sokféleséget és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe véve - előmozdítja a nemzedékek közötti szolidaritást és együttműködést. Az aktív idősödés elősegítése jobb lehetőségek megteremtését jelenti annak érdekében, hogy az idősebb nők és férfiak szerepet játszhassanak a munkaerőpiacon, továbbá a szegénység, különösen a nőket érintő szegénység, valamint a társadalmi kirekesztés leküzdését, az önkéntes munka, valamint a családi életben és a társadalomban történő aktív részvétel támogatását, továbbá az egészségben és méltóságban átélt idősödés ösztönzését. Ebbe beletartozik többek között a munkafeltételek kiigazítása, az életkorral kapcsolatos sztereotípiák és az életkoron alapuló megkülönböztetés leküzdése, a munkahelyi egészség és biztonság szintjének javítása, az egész életen át tartó tanuláshoz kialakított rendszerek hozzáigazítása az idősödő munkavállalói réteg igényeihez, valamint annak biztosítása, hogy a szociális védelmi rendszerek megfelelőek legyenek, és kellő ösztönző hatást érjenek el.
Az első bekezdésben foglaltak alapján az európai év célkitűzései a következők:
(a)
tudatosítani az aktív idősödés értékét és számos dimenzióját, valamint biztosítani, hogy valamennyi szinten az összes érintett politikai napirendjén kiemelt helyet foglaljon el, annak érdekében, hogy hangsúlyt és nagyobb elismerést kapjon az idősek hasznos szerepe a társadalomban és a gazdaságban, ösztönözni az aktív idősödést, a nemzedékek közötti szolidaritást, valamint az emberek vitalitását és méltóságát, továbbá származásuktól függetlenül többet tenni az idősekben rejlő lehetőségek kiaknázásáért és lehetővé tenni számukra egy független életvitel vezetését;
(b)
minden szinten ösztönözni a vitát, az információcserét és fejleszteni az egymástól való tanulást a tagállamok, illetve az érdekelt felek között annak érdekében, hogy előmozdítsák az aktív idősödési politikákat, meghatározzák és terjesszék a bevált gyakorlatokat, valamint elősegítsék az együttműködést és a szinergiákat;
(c)
keretrendszert kínálni a kötelezettségvállaláshoz és a konkrét intézkedésekhez, hogy az Unió, a tagállamok és az érdekelt felek valamennyi szinten - a civil társadalom, a szociális partnerek és az üzleti élet képviselői bevonásával, és különös hangsúlyt fektetve a tájékoztatási stratégiák előmozdítására - konkrét tevékenységek révén innovatív megoldásokat, politikákat és hosszú távú stratégiákat - beleértve a foglalkoztatással és a munkával kapcsolatos átfogó életkor-kezelési stratégiákat - tudjanak kidolgozni, illetve konkrét célokat tudjanak kitűzni az aktív idősödéssel és a nemzedékek közötti szolidaritással kapcsolatban;
(d)
előmozdítani az olyan tevékenységeket, amelyek segítenek az életkoron alapuló megkülönböztetés és az életkorral kapcsolatos sztereotípiák leküzdésében, valamint az - különösen a foglalkoztatást érintő - akadályok felszámolásában.
3. cikk
Az intézkedések tartalma
(1) A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések a következő uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten végzendő tevékenységekre terjednek ki:
a)
minden érintett fél aktív részvételével konferenciák, rendezvények és egyéb kezdeményezések a vitaindítás, a tudatosság növelése, valamint az állandó és tartós hatás elérésére irányuló konkrét célok kitűzése céljából;
b)
tájékoztatók, népszerűsítő és oktatási kampányok a multimédia felhasználásával;
c)
az információk, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje, többek között a nyitott koordinációs módszer és az európai év célkitűzéseinek megvalósításában részt vevő érdekelt felek által kialakított kapcsolati hálózatok révén;
d)
kutatás és felmérés uniós, nemzeti vagy regionális szinten, valamint az eredmények terjesztése, középpontba állítva az aktív idősödés előmozdításából és az erre törekvő politikákból származó gazdasági és szociális hatást.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések végrehajtása során figyelmet kell fordítani arra, hogy az európai év célkitűzéseinek megvalósításába minden nemzedéket be kell vonni, különösen egy befogadó megközelítés kialakítása, valamint az idősebbek és fiatalabbak közös kezdeményezésekben való részvételének támogatása révén.
(3) A Bizottság vagy a tagállamok egyéb olyan tevékenységeket is meghatározhatnak, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseinek eléréséhez, és engedélyezhetik az „európai év” elnevezés használatát ezeknek a tevékenységeknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések eléréséhez.
(4) Az európai év végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok valamennyi tevékenységük során a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére törekszenek.
(5) A Bizottság a 2. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében figyelembe veszi a határokon átnyúló regionális és helyi szintű tevékenységekben rejlő lehetőségeket.
(6) Erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy az európai év szélesebb közönségnek szánt valamennyi tevékenysége mindenki számára könnyen hozzáférhető legyen, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket is.
4. cikk
Koordináció a tagállamokkal
(1) Minden tagállam nemzeti koordinátort nevez ki, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős, és tájékoztatja a Bizottságot erről a kinevezésről.
(2) A nemzeti koordinátorok az európai év nemzeti tevékenységei megfelelő koordinálásáról is gondoskodnak, továbbá ebben az összefüggésben szerepet vállalhatnak a helyi és a regionális szintű tevékenységek előmozdításában és megkönnyítésében is. A nemzeti koordinátorok előmozdítják az európai év tevékenységeiben az összes érdekelt fél, köztük a civil társadalom bevonását is.
(3) 2011. november 25-ig minden tagállam tájékoztatja a Bizottságot munkaprogramjáról, amely tartalmazza az európai év keretében tervezett nemzeti tevékenységekkel kapcsolatos részleteket.
5. cikk
Részt vevő országok
Az európai évben való részvétel a következők számára nyitott:
a)
tagállamok;
b)
tagjelölt országok;
c)
a nyugat-balkáni országok; valamint
d)
az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államai.
6. cikk
Koordináció az Unió szintjén
(1) A Bizottság az európai évet az Unió szintjén hajtja végre.
(2) A Bizottság összehívja a nemzeti koordinátorok üléseit az európai év tevékenységeinek Unió szintjén történő koordinációja és az információ- és tudásmegosztás érdekében, beleértve a lehetséges kötelezettségvállalásokat, valamint azoknak a tagállamokban történő végrehajtását.
(3) A Bizottság segíti és támogatja az európai évnek a nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységeit, adott esetben új módszereket és eszközöket javasolva az európai év céljainak elérése és értékelése érdekében.
(4) Az európai év tevékenységeinek az Unió szintjén történő koordinációja a meglévő szakpolitikai bizottságok és tanácsadó csoportok feladata is.
(5) A Bizottság üléseket hív össze az aktív idősödés területén működő európai szervezetek és testületek képviselőinek, hogy segítsenek lebonyolítani az európai évet.
(6) Az európai év témáját kiemelten kell kezelni a Bizottság tagállamokbeli képviseletein végzett kommunikációs tevékenységekben, valamint azoknak a kulcsfontosságú uniós szintű hálózatoknak a munkaprogramjaiban, amelyek működési költségeik tekintetében az Unió általános költségvetéséből részesülnek.
(7) Az Európai Parlament, a tagállamok, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulnak az európai év tevékenységeihez.
7. cikk
Pénzügyi és nem pénzügyi támogatás
(1) A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott, uniós szintű tevékenységek az Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződés vagy támogatás tárgyát képezhetik.
(2) Adott esetben az aktív idősödéshez hozzájáruló területeken - mint a foglalkoztatás, a szociális ügyek, az esélyegyenlőség, az oktatás és a kultúra, az egészségügy, a kutatás, az információs társadalom, a regionális politika és a közlekedéspolitika terén - működő programok és politikák is nyújthatnak támogatást az európai évhez, az alkalmazandó szabályoknak megfelelően és a prioritások meghatározásának létező lehetőségein belül.
(3) Az Unió az állami és magánszervezetek által a 3. cikk (3) bekezdésével összhangban vállalt tevékenységekre nem pénzügyi támogatást biztosíthat.
8. cikk
Költségvetés
(1) E határozatnak - különösen a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek tekintetében - az Unió szintjén történő végrehajtására szolgáló pénzügyi keret a 2011. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra 5 000 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.
9. cikk
Összhang
A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban legyenek az európai év céljainak elérését segítő egyéb uniós, nemzeti és regionális programokkal és kezdeményezésekkel.
10. cikk
Nemzetközi együttműködés
Az európai év céljából a Bizottság együttműködhet az érintett nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Európa Tanáccsal, ügyelve az Uniónak az aktív idősödés támogatására irányuló erőfeszítéseinek láthatóságára.
11. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2014. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban foglalt kezdeményezések átfogó értékeléséről, belefoglalva a végrehajtást és az eredményeket, amely jelentés az e területen jövőbeli uniós politikák, intézkedések és cselekvések alapjául szolgál.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentés továbbá információkat nyújt arra vonatkozóan, hogy az európai év keretében végzett tevékenységekben hogyan érvényesültek a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontok, valamint hogyan biztosították a fogyatékossággal élő személyek számára az említett tevékenységekhez való hozzáférést.
(3) Az (1) bekezdésben említett jelentés rávilágít arra is, hogy az európai év hogyan ért el tartós hatásokat Unió-szerte az aktív idősödés előmozdításában.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2011. szeptember 14-én.