KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 691/2010
af 29. juli 2010
om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11,
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EF) nr. 549/2004 kræves det, at der oprettes en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner ved hjælp af gennemførelsesbestemmelser.
(2)
Præstationsordningen skal bidrage til en bæredygtig udvikling af lufttrafiksystemet ved at forbedre luftfartstjenesternes præstationer generelt inden for de centrale præstationsområder sikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i præstationsrammen i ATM-masterplanen, alt sammen under hensyn til de overordnede sikkerhedsmål.
(3)
Præstationsordningen skal indeholde indikatorer og bindende mål for de centrale præstationsområder, hvorved de fastsatte sikkerhedsniveauer opfyldes og fastholdes fuldt ud, og den skal samtidig gøre det muligt at opstille præstationsmål inden for andre centrale præstationsområder.
(4)
Præstationsordningen skal oprettes og forvaltes med henblik på på sigt at nå de samfundsmæssige mål på højt plan.
(5)
Præstationsordningen skal se luftfartstjenesterne ud fra en gate-to-gate-tilgang, som omfatter lufthavnene, med henblik på at forbedre nettets overordnede præstation.
(6)
Der bør tages behørigt hensyn til den gensidige afhængighed mellem de nationale niveauer/niveauerne for de funktionelle luftrumsblokke og nettets niveau samt den gensidige afhængighed præstationsmålene imellem, alt sammen under hensyn til de overordnede sikkerhedsmål, i forbindelse med udarbejdelsen og overvågningen af præstationsordningen.
(7)
I præstationsplanerne registreres medlemsstaternes indsats i referenceperioden for at opfylde det fælles europæiske luftrums målsætninger og sikre balancen mellem alle luftrumsbrugernes behov og luftfartstjenesteudøvernes udøvelse af tjenester.
(8)
De nationale tilsynsmyndigheder spiller en central rolle for præstationsordningens gennemførelse. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de er rustet til at varetage dette supplerende ansvar effektivt.
(9)
I præstationsplanerne beskrives de foranstaltninger, herunder incitamentsordninger, der har til formål at få interessenterne til at forbedre præstationerne på nationalt og europæisk plan samt inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(10)
Under omstændigheder, der ikke kunne forudses på tidspunktet for præstationsplanernes vedtagelse, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes og de af præstationsmålene omfattede organers kontrol, bør oprettelsen af egnede varslingsmekanismer gøre det muligt at iværksætte passende foranstaltninger, som har til formål at opretholde sikkerhedskravene og kontinuiteten i tjenesternes udøvelse.
(11)
Der afholdes effektive høringer af interessenterne både på nationalt og europæisk plan og/eller inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(12)
Med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære operationer er det civile/militære samarbejde og den civile/militære koordination af største vigtighed for at nå præstationsmålene.
(13)
Præstationsordningen berører ikke bestemmelserne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004, som har til formål at beskytte vitale sikkerheds- eller forsvarsmæssige interesser.
(14)
Der udvælges centrale specifikke og målbare præstationsindikatorer, som gør det muligt at fordele ansvaret for at nå præstationsmålene. De tilhørende mål skal være opnåelige, realistiske og rettidige og have til formål at styre den bæredygtige udøvelse af luftfartstjenester effektivt.
(15)
Gennemførelsen af bindende præstationsmål understøttet af incitamenter, der kan være af økonomisk art, kræver en passende sammenhæng med Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (2).
(16)
Opstillingen og gennemførelsen af centrale præstationsindikatorer og præstationsmål kræver, at de er i overensstemmelse med de sikkerhedsmål og -standarder, der fastsættes i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (3), og forordningens gennemførelsesbestemmelser samt de foranstaltninger, EU iværksætter for at nå og fastholde disse mål.
(17)
I referenceperioderne indføres en effektiv præstationsovervågningsproces for at sikre, at præstationens udvikling gør det muligt at nå målene og om nødvendigt at iværksætte passende foranstaltninger.
(18)
Ved opstilling af fællesskabsdækkende præstationsmål for den første referenceperiode tager Kommissionen behørigt hensyn til luftfartstjenesteudøvernes aktuelle økonomiske situation, der navnlig skyldes allerede iværksatte omkostningsbegrænsende foranstaltninger, særlig siden 2009, samt eventuelle for høje eller lave opkrævede en route-afgifter, der overføres fra tidligere år. Der tages behørigt hensyn til de fremskridt, der allerede er gjort i de eksisterende funktionelle luftrumsblokke.
(19)
I henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 549/2004 finder nærværende forordning anvendelse på de lufttrafikstyringsnetfunktioner, der henvises til i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 (4), gennem en passende ændring af nærværende forordning.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastlægges de foranstaltninger, der er nødvendige for at forbedre luftfartstjenesternes og netfunktionernes overordnede præstation i den almene lufttrafik inden for ICAO EUR- og AFI-områderne, hvor medlemsstaterne er ansvarlige for udøvelsen af luftfartstjenester, med henblik på at opfylde alle luftrumsbrugernes krav.
2. For så vidt angår opstillingen af mål, finder denne forordning anvendelse på luftfartstjenester, der udøves af luftfartstjenesteudøvere, som er udpeget i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 (5), og vejrtjenesteudøvere, når sådanne er udpeget i henhold til artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning.
3. Medlemsstaterne kan beslutte, at nærværende forordning ikke finder anvendelse på terminalluftfartstjenester i lufthavne med en erhvervsmæssig lufttransport på under 50 000 flybevægelser om året. De underretter Kommissionen herom. Hvis ingen af en medlemsstats lufthavne har en erhvervsmæssig lufttransport på over 50 000 flybevægelser om året, gælder præstationsmålene som et minimum for den lufthavn, der har det største antal flybevægelser inden for den erhvervsmæssige lufttransport.
4. Hvis en medlemsstat mener, at alle eller en del af dens terminalluftfartstjenester er underlagt markedsvilkårene, vurderer den i henhold til de procedurer, der fastsættes i artikel 1, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1794/2006, og med støtte fra den nationale tilsynsmyndighed senest 12 måneder inden starten på en ny referenceperiode, om betingelserne i bilag I til den nævnte forordning er opfyldt. Hvis medlemsstatens vurdering viser, at betingelserne er opfyldt, uanset antallet af flybevægelser inden for den erhvervsmæssige lufttransport, kan den beslutte ikke at fastsætte fastlagte omkostninger i henhold til nævnte forordning eller ikke at indføre bindende mål for tjenesternes omkostningseffektivitet.
5. Ifølge artikel 11, stk. 6, litra c), nr. ii), i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004, og uden at det berører artikel 4, stk. 2, i nærværende forordning, skal målene for omkostningseffektivitet gælde for alle fastlagte omkostninger, som luftrumsbrugerne skal afholde.
6. Medlemsstaterne kan også anvende denne forordning:
a)
i luftrum under deres ansvarsområde i andre ICAO-områder, under forudsætning af at de underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater derom, og uden at det berører medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser i henhold til Chicagokonventionen af 1944 om international civil luftfart (Chicagokonventionen)
b)
på luftfartstjenesteudøvere, som har fået tilladelse til at udøve luftfartstjenester uden certificering, i henhold til artikel 7, stk. 5, i forordning (EF) nr. 550/2004.
7. Uanset bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF (6) og direktivets gennemførelsesforordninger, Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 (7) og (EF) nr. 1330/2007 (8), finder kravene om indberetning som defineret i kapitel V anvendelse på nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøvere, lufthavnsoperatører, lufthavnskoordinatorer og luftfartsselskaber på de i bilag IV fastsatte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning anvendes definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004.
Endvidere forstås ved:
a) »lufthavnsoperatør«: lufthavnens forvaltningsorgan som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (9)
b) »data«: kvalitative, kvantitative og andre relevante oplysninger relateret til præstationerne inden for luftfartssektoren, der indsamles og systematisk behandles af eller på vegne af Kommissionen med det formål at gennemføre præstationsordningen
c) »præstationsindikatorer«: de indikatorer, der anvendes til overvågning, benchmarking og evaluering af præstationerne
d) »centrale præstationsindikatorer«: de præstationsindikatorer, der anvendes til opstilling af præstationsmål
e) »flybevægelser inden for erhvervsmæssig lufttransport«: antallet af starter og landinger, der involverer transport af passagerer, fragt eller post mod betaling af vederlag eller lejeafgift, beregnet som et gennemsnit over de tre år forud for præstationsplanens vedtagelse, uanset den højst tilladte startmasse og antallet af besatte passagersæder
f) »bindende mål«: : et præstationsmål vedtaget af medlemsstaterne som et led i en national præstationsplan eller en præstationsplan for en funktionel luftrumsblok, der er underkastet en incitamentsordning med belønninger, foranstaltninger med afskrækkende virkning og/eller korrigerende handlingsplaner
g) »luftfartsselskab«: en lufttransportvirksomhed med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat i henhold til EU-lovgivningen
h) »repræsentant for luftrumsbrugerne«: enhver juridisk person eller enhed, der repræsenterer interesserne hos en eller flere kategorier af luftfartstjenestebrugere
i) »fastlagte omkostninger«: de omkostninger, der defineres i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
j) »nationale myndigheder«: tilsynsmyndighederne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok, hvis omkostninger kan inddrives fra luftrumsbrugerne, når de opstår i forbindelse med udøvelsen af luftfartstjenester i medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1794/2006
k) »åben rapporteringskultur«: en kultur, hvor operatører i forreste linje og lignende ikke straffes for handlinger, undladelser eller beslutninger, der står i et rimeligt forhold til deres erfaringer og uddannelse, mens grov uagtsomhed, forsætlig regelovertrædelse og destruktive handlinger samtidig ikke tolereres
l) »lufthavnskoordinator«: den stilling, der oprettes i koordinerede lufthavne i medfør af forordning (EØF) nr. 95/93
m) »præstationsovervågning«: den kontinuerlige proces med indsamling og analyse af data for at måle det egentlige resultat af et system i forhold til de foruddefinerede mål.
Artikel 3
Evalueringsorgan
1. Hvis Kommissionen beslutter at udpege et evalueringsorgan til at bistå den i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, sker en sådan udpegelse for et fast tidsrum, som falder sammen med referenceperioderne.
2. Evalueringsorganet har den fornødne kompetence og upartiskhed til selvstændigt at udføre de opgaver, det får tildelt af Kommissionen, navnlig inden for de centrale præstationsområder.
3. Evalueringsorganet bistår Kommissionen i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, navnlig med følgende opgaver:
a)
indsamling, behandling, validering og formidling af præstationsrelaterede data
b)
definition af nye eller tilpasning af centrale præstationsområder i overensstemmelse med de områder, der er identificeret i ATM-masterplanens (Air Traffic Management) præstationsramme, som nævnt i artikel 8, stk. 1, og de tilhørende centrale præstationsindikatorer
c)
i den anden referenceperiode og derefter: definition af passende centrale præstationsindikatorer med henblik på inden for alle centrale præstationsområder at dække netfunktionernes og luftfartstjenesternes præstationer i både en route- og terminaltjenester
d)
opstilling eller revision af fællesskabsdækkende præstationsmål
e)
opstilling af tærskelværdier for aktivering af varslingsmekanismerne som nævnt i artikel 9, stk. 3
f)
vurdering af overensstemmelsen af vedtagne præstationsplaner, herunder præstationsmål, med de fællesskabsdækkende mål
g)
evt. vurdering af overensstemmelsen af de i henhold til artikel 18, stk. 3, vedtagne varslingstærskelværdier med de fællesskabsdækkende varslingstærskelværdier, der er nævnt i artikel 9, stk. 3
h)
evt. vurdering af de reviderede præstationsmål eller de korrigerende foranstaltninger, som de berørte medlemsstater har iværksat
i)
overvågning, benchmarking og evaluering af luftfartstjenesternes præstationer på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok samt på EU-plan
j)
overvågning, benchmarking og evaluering af netfunktionernes præstationer
k)
løbende overvågning af ATM-nettets generelle præstation, herunder udarbejdelse af årsrapporter til Udvalget for det Fælles Luftrum
l)
vurdering af opfyldelsen af præstationsmålene efter hver referenceperiodes udløb med henblik på at forberede den følgende periode.
4. På Kommissionens anmodning stiller evalueringsorganet ad hoc-oplysninger eller rapporter om præstationsrelaterede spørgsmål til rådighed.
5. Evalueringsorganet kan rapportere og rette henstillinger til Kommissionen om forbedring af ordningen.
6. Forbindelserne med de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
Med henblik på at udøve sin funktion med løbende overvågning af ATM-nettets generelle præstation indhenter evalueringsorganet de nødvendige oplysninger om de nationale præstationsplaner eller præstationsplanerne for de funktionelle luftrumsblokke fra de nationale tilsynsmyndigheder.
b)
Evalueringsorganet bistår de nationale tilsynsmyndigheder efter deres anmodning herom, idet det giver et uafhængigt syn på de nationale præstationsproblemer eller præstationsproblemerne inden for den funktionelle luftrumsblok, herunder faktuelle sammenligninger mellem luftfartstjenesteudøvere, der arbejder inden for lignende miljøer (benchmarking), analyser af præstationsændringer over de seneste fem år eller analyser af fremadrettede prognoser.
c)
De nationale tilsynsmyndigheder kan anmode om evalueringsorganets bistand til at definere vejledende værdier for opstilling af nationale mål eller mål for den funktionelle luftrumsblok under hensyntagen til det europæiske perspektiv. Disse værdier stilles til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og luftrumsbrugerne.
7. Evalueringsorganet samarbejder i relevant omfang med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur om de opgaver, der fremgår af stk. 3, når disse er af sikkerhedsmæssig art, for at sikre overensstemmelsen med de mål og standarder, der opstilles og gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 216/2008.
8. Med henblik på at udøve sin funktion med løbende overvågning af lufttrafikstyringsnettets generelle præstation opretter evalueringsorganet hensigtsmæssige ordninger for samarbejde med luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne.
Artikel 4
Nationale tilsynsmyndigheder
1. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for udarbejdelse på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok af præstationsplaner samt for præstationskontrol og overvågning af præstationsplaner og -mål. Ved udøvelsen af disse opgaver handler de upartisk, uafhængigt og gennemsigtigt.
2. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har eller har adgang til de nødvendige ressourcer og kompetencer inden for alle de centrale præstationsområder til at varetage de opgaver, der fremgår af nærværende forordning, herunder de undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der fremgår af artikel 19.
3. Såfremt en medlemsstat har mere end en national tilsynsmyndighed, underretter den Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed der er ansvarlig for den nationale koordination og forbindelserne med Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af nærværende forordning.
Artikel 5
Funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne tilskynder til et tæt samarbejde mellem deres nationale tilsynsmyndigheder med henblik på at opstille en præstationsplan inden for den funktionelle luftrumsblok.
2. Såfremt medlemsstaterne beslutter at vedtage en præstationsplan inden for den funktionelle luftrumsblok:
a)
sikrer de, at præstationsplanen er i overensstemmelse med den skabelon, der fastsættes i bilag II
b)
underretter de Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed eller hvilket nationalt organ der er ansvarligt for koordinationen inden for den funktionelle luftrumsblok og for forbindelserne med Kommissionen med hensyn til præstationsplanernes gennemførelse
c)
træffer de de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at:
i)
der opstilles et enkelt mål for hver enkelt central præstationsindikator
ii)
de foranstaltninger, der henvises til i artikel 11, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 549/2004, defineres og iværksættes i referenceperioden, når målene ikke nås. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen
iii)
de konsekvenser, der er forbundet med at opfylde eller ikke opfylde målene, fordeles hensigtsmæssigt inden for den funktionelle luftrumsblok
d)
bærer de det fælles ansvar for opfyldelsen af de præstationsmål, der er opstillet for den funktionelle luftrumsblok
e)
lægger de, såfremt der ikke er blevet fastlagt nogen fælles afgiftszone i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1794/2006, de nationale mål for omkostningseffektivitet sammen og fastsætter til orientering et globalt tal, som viser den indsats, der er blevet gjort for at forbedre omkostningseffektiviteten i den funktionelle luftrumsblok.
3. Såfremt medlemsstaterne i en funktionel luftrumsblok ikke vedtager en præstationsplan med mål for den funktionelle luftrumsblok, underretter de Kommissionen om samlede præstationsmål, idet de understreger den funktionelle luftrumsbloks præstationsmåls overensstemmelse med de fællesskabsdækkende præstationsmål.
Artikel 6
Koordination med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA)
I henhold til artikel 13a i forordning (EF) nr. 549/2004 og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 216/2008 koordinerer Kommissionen efter omstændighederne følgende med EASA:
a)
præstationsordningens sikkerhedsaspekter, herunder opstilling, revision og gennemførelse af centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer og fællesskabsdækkende sikkerhedsrelaterede præstationsmål, samt fremsættelsen af forslag om passende aktioner og foranstaltninger efter aktivering af en varslingsmekanisme.
b)
de centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorers og -måls overensstemmelse med gennemførelsen af det europæiske luftfartssikkerhedsprogram, således som dette måtte blive vedtaget af EU.
Artikel 7
Referenceperiodernes varighed
1. Præstationsordningens første referenceperiode omfatter kalenderårene 2012 til og med 2014. De efterfølgende referenceperioder omfatter fem kalenderår, medmindre andet besluttes ved ændring af nærværende forordning.
2. Referenceperioden er den samme for de fællesskabsdækkende præstationsmål og de nationale præstationsplaner og -mål samt for præstationsplaner og -mål inden for de funktionelle luftrumsblokke.
Artikel 8
Centrale præstationsområder og præstationsindikatorer
1. I forbindelse med opstillingen af mål træffer Kommissionen beslutning om eventuel sammenlægning og tilpasning af andre centrale præstationsområder i henhold til artikel 11, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 549/2004 i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i samme forordning.
2. I forbindelse med opstillingen af mål er der en eller et begrænset antal centrale præstationsindikatorer, der svarer til hvert enkelt centralt præstationsområde. Luftfartstjenesternes præstation vurderes ud fra bindende mål for hver enkelt central præstationsindikator.
3. De centrale præstationsindikatorer for opstilling af fællesskabsdækkende mål, der er udvalgt for hvert centralt præstationsområde, findes i bilag I, afsnit 1.
4. De centrale præstationsindikatorer, der anvendes til at opstille præstationsmål for de nationale eller funktionelle luftrumsblokke, findes i bilag I, afsnit 2.
5. De centrale præstationsindikatorer må ikke ændres inden for en referenceperiode. Ændringer vedtages gennem ændring af nærværende forordning senest seks måneder før vedtagelsen af nye fællesskabsdækkende præstationsmål.
6. Ud over de centrale præstationsområder og centrale præstationsindikatorer, der er nævnt i nærværende artikel, kan medlemsstaterne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok beslutte at opstille og anvende flere præstationsindikatorer og tilhørende mål end dem, der fremgår af bilag I, afsnit 2, til deres egen præstationsovervågning og/eller som led i deres præstationsplaner. Disse supplerende indikatorer og mål understøtter opfyldelsen af de fællesskabsdækkende og de deraf resulterende nationale mål eller mål for den funktionelle luftrumsblok. De kan f.eks. omfatte og beskrive præstationsplanens civile/militære eller meteorologiske dimension. Disse supplerende indikatorer og mål kan ledsages af passende incitamentsordninger, der træffes afgørelse om på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
KAPITEL II
FORBEREDELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 9
Fællesskabsdækkende præstationsmål
1. Kommissionen vedtager fællesskabsdækkende præstationsmål i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 under hensyntagen til de relevante input fra de nationale tilsynsmyndigheder og efter høring af interessenterne, som det fremgår af artikel 10 i samme forordning, samt af andre relevante organisationer efter behov og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, for så vidt angår de med præstationen forbundne sikkerhedsaspekter.
2. Kommissionen stiller forslag om fællesskabsdækkende mål senest 15 måneder inden referenceperiodens start og vedtager disse senest 12 måneder inden referenceperiodens start.
3. Når Kommissionen vedtager de fællesskabsdækkende præstationsmål, definerer den på samme tid varslingstærskelværdier for hver enkelt præstationsindikator. Såfremt disse varslingstærskelværdier overskrides, kan varslingsmekanismerne i artikel 18 aktiveres. Varslingstærskelværdierne for den centrale præstationsindikator for omkostningseffektivitet dækker både trafikkens og omkostningernes udvikling.
4. Kommissionen underbygger hvert enkelt fællesskabsdækkende præstationsmål med en beskrivelse af de antagelser og den begrundelse, der ligger til grund for opstillingen af disse mål, herunder anvendelsen af input fra nationale tilsynsmyndigheder og andre faktuelle oplysninger, trafikprognoser og evt. forventede niveauer for effektive fastlagte omkostninger for EU.
Artikel 10
Udarbejdelse af præstationsplaner
1. De nationale tilsynsmyndigheder udarbejder enten på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok præstationsplaner indeholdende mål, som er i overensstemmelse med de fællesskabsdækkende præstationsmål og de vurderingskriterier, der er opstillet i bilag III. Der opstilles kun en præstationsplan pr. medlemsstat eller pr. funktionel luftrumsblok, hvis de berørte medlemsstater beslutter sig for at udarbejde en præstationsplan inden for den funktionelle luftrumsblok i henhold til artikel 5, stk. 1 og 2.
2. For at underbygge udarbejdelsen af præstationsplanerne sikrer de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
at luftfartstjenesteudøverne offentliggør relevante elementer af deres forretningsplaner udarbejdet i overensstemmelse med de fællesskabsdækkende mål
b)
at interessenterne høres om præstationsplanen og -målene i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 549/2004. Interessenterne får stillet relevante oplysninger til rådighed senest tre uger forud for høringsmødet.
3. Præstationsplanerne skal navnlig omfatte:
a)
trafikprognoser udtrykt i tjenesteenheder for hvert år i referenceperioden sammen med en begrundelse for de anvendte tal
b)
de fastlagte omkostninger for luftfartstjenesterne, som er fastlagt af medlemsstaten/medlemsstaterne i henhold til bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
c)
en beskrivelse af de investeringer, der er nødvendige for at opfylde præstationsmålene, med en beskrivelse af disses relevans i forhold til den europæiske ATM-masterplan og deres sammenhæng med de vigtigste områder og de retningslinjer for udvikling og ændringer, der er fastsat heri
d)
præstationsmålene inden for de enkelte relevante centrale præstationsområder opstillet med henvisning til hver enkelt central præstationsindikator for hele referenceperioden med årlige værdier, der kan anvendes til overvågnings- og inciterende formål
e)
en beskrivelse af planens civile/militære dimension, som beskriver præstationen med hensyn til den fleksible brug af luftrummet med henblik på at øge kapaciteten, idet der tages behørigt hensyn til effektiviteten af militære missioner og om nødvendigt til relevante præstationsindikatorer og -mål i overensstemmelse med præstationsplanens indikatorer og mål
f)
en beskrivelse af og begrundelse for, hvordan præstationsmålene under litra d) er forenelige og bidrager til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende præstationsmål
g)
en klar identifikation af de forskellige enheder, der er ansvarlige for at opfylde målene, og deres specifikke bidrag
h)
en beskrivelse af de incitamentsmekanismer, der vil blive anvendt på de forskellige ansvarlige enheder for at tilskynde til opfyldelse af målene i referenceperioden
i)
de foranstaltninger, de nationale tilsynsmyndigheder iværksætter for at overvåge opfyldelsen af præstationsmålene
j)
en beskrivelse af resultatet af interessenthøringen, herunder de spørgsmål, der blev rejst af deltagerne, og de vedtagne aktioner.
4. Præstationsplanerne baseres på skabelonen i bilag II og kan, hvis medlemsstaterne beslutter det i henhold til artikel 8, stk. 6, indeholde yderligere indikatorer med tilhørende mål.
Artikel 11
Incitamentsordninger
1. De incitamentsordninger, som medlemsstaterne gennemfører som led i deres præstationsplan, overholder følgende generelle principper:
a)
De er effektive, forholdsmæssige, troværdige og må ikke ændres i løbet af referenceperioden.
b)
De gennemføres på et ikkediskriminerende og gennemsigtigt grundlag med henblik på at støtte forbedringer af udøvelsen af tjenester.
c)
De er en del af den lovgivningsramme, som alle interessenter kender på forhånd, og finder anvendelse gennem hele referenceperioden.
d)
De påvirker adfærden hos enheder, som er omfattet af de opstillede mål, med henblik på at opnå et højt præstationsniveau og nå de tilhørende mål.
2. Incitamenter vedrørende sikkerhedsmål har til formål at tilskynde til, at de fastsatte sikkerhedsniveauer opfyldes og fastholdes fuldt ud, og gør det samtidig muligt at forbedre præstationen inden for andre centrale præstationsområder. De er ikke af økonomisk art og består af handlingsplaner med frister og/eller tilhørende foranstaltninger i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (10) og/eller gennemførelsesregler i medfør af forordning (EF) nr. 216/2008.
3. Incitamenter vedrørende mål for omkostningseffektivitet er af økonomisk art og forvaltes i henhold til de relevante bestemmelser i artikel 11, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1794/2006. De består af en mekanisme til risikodeling på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
4. Incitamenter vedrørende kapacitetsmål kan være af økonomisk art eller af en anden art, herunder korrigerende handlingsplaner med frister og tilhørende foranstaltninger, som kan omfatte bonusser og sanktioner vedtaget af medlemsstaterne. Økonomiske incitamenter forvaltes i henhold til bestemmelserne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1794/2006.
5. Incitamenter vedrørende miljømål har til formål at tilskynde til, at de fastsatte miljøpræstationsniveauer nås, og gør det samtidig muligt at forbedre præstationen inden for andre centrale præstationsområder. De kan være af økonomisk eller ikkeøkonomisk art og vedtages af medlemsstaterne under hensyntagen til de lokale forhold.
6. Derudover kan medlemsstaterne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok etablere eller godkende incitamentsordninger for luftrumsbrugere i henhold til bestemmelserne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1794/2006.
KAPITEL III
VEDTAGELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 12
Indledende vedtagelse af præstationsplaner
Efter forslag fra de nationale tilsynsmyndigheder vedtager medlemsstaterne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok deres præstationsplaner indeholdende bindende præstationsmål og fremsender disse til Kommissionen senest seks måneder efter vedtagelsen af de fællesskabsdækkende mål.
Artikel 13
Vurdering af præstationsplanerne og revision af målene
1. Kommissionen vurderer præstationsplanerne, deres mål og især deres overensstemmelse med og passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende præstationsmål med udgangspunkt i kriterierne i bilag III, idet den tager behørigt hensyn til den kontekstuelle udvikling, der måtte have fundet sted mellem datoen for vedtagelse af de fællesskabsdækkende mål og datoen for vurdering af præstationsplanen.
2. Såfremt de præstationsmål, der er indeholdt i en præstationsplan, er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, underretter Kommissionen medlemsstaten/medlemsstaterne herom senest fire måneder efter planens modtagelse.
3. Såfremt et eller flere af de præstationsmål, der er indeholdt i en præstationsplan, ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, kan Kommissionen senest fire måneder efter planens modtagelse og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 beslutte at fremsætte en anbefaling til den eller de berørte medlemsstater om at vedtage et eller flere reviderede præstationsmål. En sådan beslutning træffes efter høring af den eller de berørte medlemsstater og påpeger nøjagtig, hvilke mål der skal revideres, samt en begrundelse for Kommissionens vurdering.
4. I sådanne tilfælde og senest to måneder efter anbefalingens fremsættelse vedtager den eller de berørte medlemsstater under behørig hensyntagen til Kommissionens synspunkter reviderede præstationsmål samt passende foranstaltninger til opfyldelse af disse mål og underretter Kommissionen herom.
Artikel 14
Vurdering af de reviderede præstationsmål og vedtagelse af korrigerende foranstaltninger
1. Senest to måneder efter denne underretning vurderer Kommissionen de reviderede præstationsmål og især deres overensstemmelse med og passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende præstationsmål med udgangspunkt i kriterierne i bilag III.
2. Såfremt de reviderede mål, der henvises til i artikel 13, stk. 4, er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, underretter Kommissionen medlemsstaten/medlemsstaterne herom senest to måneder efter modtagelsen af de reviderede mål.
3. Såfremt de reviderede præstationsmål og de passende foranstaltninger fortsat ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, kan Kommissionen senest to måneder efter modtagelsen af de reviderede mål og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 beslutte, at den eller de berørte medlemsstater skal iværksætte korrigerende foranstaltninger.
4. En sådan beslutning identificerer nøjagtig, hvilke mål der skal revideres, samt en begrundelse for Kommissionens vurdering. Den kan indeholde det forventede præstationsniveau for de pågældende mål med henblik på at give den eller de berørte medlemsstater mulighed for at iværksætte korrigerende foranstaltninger og/eller indeholde forslag til sådanne passende foranstaltninger.
5. Kommissionen underrettes senest to måneder efter sin beslutning om de korrigerende foranstaltninger, som den eller de berørte medlemsstater har vedtaget, samt om de elementer, der viser, at overensstemmelsen med Kommissionens beslutning er sikret.
Artikel 15
Præstationsplaner og -mål, der vedtages efter referenceperiodens start
Præstationsplaner og korrigerende foranstaltninger, der vedtages efter referenceperiodens start i medfør af procedurerne i artikel 13 og 14, virker med tilbagevirkende kraft fra referenceperiodens første dag.
Artikel 16
Revision af de fællesskabsdækkende mål
1. Kommissionen kan beslutte at revidere de fællesskabsdækkende mål i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004:
a)
inden referenceperiodens start, når den har omfattende dokumentation for, at de oprindelige data, antagelser og begrundelser, der lå til grund for opstillingen af de oprindelige fællesskabsdækkende mål, ikke længere gælder
b)
under referenceperioden i medfør af en varslingsmekanisme som nævnt i artikel 18.
2. En revision af de fællesskabsdækkende mål kan resultere i en ændring af de eksisterende præstationsplaner. I sådanne tilfælde kan Kommissionen beslutte at foretage en passende tilpasning af den tidsplan, der fastsættes i kapitel II og III i nærværende forordning.
KAPITEL IV
OVERVÅGNING AF PRÆSTATIONSRESULTATERNE
Artikel 17
Løbende overvågning og rapportering
1. De nationale tilsynsmyndigheder på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok og Kommissionen overvåger gennemførelsen af præstationsplanerne. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, iværksætter de nationale tilsynsmyndigheder de passende foranstaltninger, der er fastlagt i præstationsplanen, med henblik på at afhjælpe situationen. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen.
2. Såfremt Kommissionen er vidne til en væsentlig og varig præstationsforringelse i en medlemsstat eller en funktionel luftrumsblok, som påvirker andre stater, der er med i det fælles europæiske luftrum og/eller hele det europæiske luftrum, kan den anmode de berørte medlemsstater og tilsynsmyndigheden eller -organet på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok om at fastsætte og gennemføre passende foranstaltninger med henblik på at opfylde de mål, der er opstillet i deres præstationsplan, og at underrette Kommissionen om sådanne foranstaltninger.
3. Medlemsstaterne rapporterer til Kommissionen om den overvågning, som deres nationale tilsynsmyndigheder eller tilsynsmyndighederne inden for den funktionelle luftrumsblok foretager af præstationsplanen og -målene, mindst en gang om året, og når præstationsmålene risikerer ikke at blive nået. Kommissionen rapporterer til Udvalget for det Fælles Luftrum om opfyldelsen af præstationsmålene mindst en gang om året.
Artikel 18
Varslingsmekanismer
1. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 9, stk. 3, overskrides på EU-plan som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved periodens start, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes kontrol, evaluerer Kommissionen situationen efter høring af medlemsstaterne via Udvalget for det Fælles Luftrum og stiller forslag om passende foranstaltninger inden for tre måneder, hvilket kan indebære revision af de fællesskabsdækkende præstationsmål og dermed revision af præstationsmålene på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
2. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 9, stk. 3, overskrides på nationalt plan eller inden for en funktionel luftrumsblok som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved periodens start, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes kontrol, evaluerer den nationale tilsynsmyndighed eller det relevante tilsynsorgan situationen i samarbejde med Kommissionen, og myndigheden eller organet kan stille forslag om passende foranstaltninger inden for tre måneder, hvilket kan indebære revision af præstationsmålene på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
3. På nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok kan medlemsstaterne beslutte at vedtage andre varslingstærskelværdier end dem, der fremgår af artikel 9, stk. 3, med henblik på at tage højde for lokale forhold og særpræg. I sådanne tilfælde anføres disse tærskelværdier i præstationsplanerne, og de skal være i overensstemmelse med de tærskelværdier, der vedtages i henhold til artikel 9, stk. 3. Afvigelserne underbygges med en detaljeret begrundelse. Såfremt disse tærskelværdier aktiveres, finder proceduren i stk. 2 anvendelse.
4. Såfremt gennemførelsen af en varslingsmekanisme indebærer revision af præstationsplaner og -mål, letter Kommissionen en sådan revision via en passende tilpasning af den tidsplan, der finder anvendelse, i henhold til proceduren i kapitel II og III i nærværende forordning.
Artikel 19
Uhindret overensstemmelsesovervågning
Luftfartstjenesteudøverne sikrer, at Kommissionen og den eller de nationale tilsynsmyndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere dem, en kvalificeret enhed, der handler på sidstnævntes vegne, eller i påkommende tilfælde EASA kan udføre uhindret inspektion og uhindrede undersøgelser hos dem, herunder i form af besøg på stedet. Uden at dette berører de nationale tilsynsmyndigheders og EASA's kontrolbeføjelser, bemyndiges de autoriserede personer:
a)
til inden for alle centrale præstationsområder at kontrollere de relevante dokumenter og al anden dokumentation, der måtte være relevant for opstillingen af præstationsplaner og -mål
b)
til at tage kopi eller udskrift af de kontrollerede dokumenter
c)
til at anmode om en mundtlig forklaring på stedet.
Sådanne inspektioner og undersøgelser udføres i overensstemmelse med de gældende procedurer i den medlemsstat, hvor de foretages.
KAPITEL V
INDSAMLING, VALIDERING, UNDERSØGELSE, EVALUERING OG FORMIDLING AF OPLYSNINGER RELATERET TIL PRÆSTATIONERNE INDEN FOR LUFTFARTSSEKTOREN I DET FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM
Artikel 20
Indsamling og validering af data til evaluering
1. Ud over de data, som Kommissionen allerede har indsamlet via andre EU-instrumenter, og som også kan anvendes til evalueringsformål, sikrer de nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne, at Kommissionen får stillet de data, der fremgår af bilag IV, til rådighed i henhold til kravene i nævnte bilag.
2. De nationale myndigheder kan helt eller delvist uddelegere eller omorganisere indberetningsarbejdet mellem deres nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og lufthavnskoordinatorerne med henblik på at tage højde for lokale særpræg og eksisterende rapporteringsveje.
3. De indberettende organer træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten, valideringen og den rettidige fremsendelse af dataene, herunder dokumentation for deres kvalitetskontrol og valideringsprocesser, forklaringer på specifikke forespørgsler fra Kommissionen vedrørende dataenes kvalitet og om nødvendigt handlingsplaner med henblik på at forbedre dataenes kvalitet. Dataene indberettes elektronisk uden beregning og i påkommende tilfælde i det af Kommissionen angivne format.
4. Kommissionen vurderer kvaliteten og validerer de i henhold til stk. 1 fremsendte data. Såfremt dataene ikke er velegnede til evalueringsformål, kan Kommissionen iværksætte passende foranstaltninger med henblik på at vurdere og forbedre dataenes kvalitet i samarbejde med medlemsstaterne og især deres nationale tilsynsmyndigheder.
5. I forbindelse med nærværende forordning skal de i stk. 1 nævnte præstationsrelaterede data, der allerede indberettes til Eurocontrol, også indberettes til Kommissionen. Såfremt dette ikke er tilfældet, træffer Kommissionen og Eurocontrol de nødvendige forholdsregler for at sikre, at dataene stilles til Kommissionens rådighed i henhold til de krav, der fremgår af stk. 3.
6. Når der konstateres et væsentligt behov for nye data, eller det kan forventes, at dataenes kvalitet er utilstrækkelig, kan Kommissionen, inden der fastsættes nye datakrav ved ændring af nærværende forordning, iværksætte pilotundersøgelser, som på frivillig basis gennemføres af medlemsstaterne. Pilotundersøgelserne foretages med henblik på at vurdere gennemførligheden af den pågældende dataindsamling under hensyntagen til fordelene ved dataenes tilgængelighed i forhold til udgifterne i forbindelse med indsamlingen og den byrde, der pålægges respondenterne.
Artikel 21
Formidling af oplysninger
1. Kommissionen formidler generelle oplysninger med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (11), navnlig artikel 4, og artikel 18 i forordning (EF) nr. 550/2004.
2. De oplysninger, der er omfattet af artikel 3, stk. 3, litra a), skal være offentligt tilgængelige for de berørte interesserede parter, navnlig ad elektronisk vej.
3. De årsrapporter, der er nævnt i artikel 3, stk. 3, litra k), skal være offentligt tilgængelige. En henvisning til disse årsregnskaber offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen kan beslutte regelmæssigt at stille andre generelle oplysninger til rådighed for de berørte interesserede parter, navnlig ad elektronisk vej.
4. De fællesskabsdækkende mål i artikel 9 og en henvisning til de vedtagne præstationsplaner i kapitel III skal være offentligt tilgængelige og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
5. Det indberettende organ, som oplysningerne og aktiviteterne direkte vedrører, skal have individuel adgang til specifikke oplysninger, herunder validerede data og statistikker.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 22
Klageadgang
Medlemsstaterne sikrer, at afgørelser, der træffes i medfør af nærværende forordning, er behørigt begrundede, og at de underkastes en effektiv revisions- og/eller klageprocedure.
Artikel 23
Overgangsforanstaltninger
Såfremt medlemsstaterne beslutter at vedtage en præstationsplan med mål inden for en funktionel luftrumsblok i løbet af den første referenceperiode, sikrer de:
a)
at planen har forrang over de nationale planer pr. 1. januar i et af årene i referenceperioden
b)
at planens varighed ikke er længere end referenceperiodens resterende varighed
c)
at det i planen dokumenteres, at dens præstationsmål er mindst lige så ambitiøse som konsolideringen af de tidligere nationale mål.
Artikel 24
Evaluering af ordningen
Kommissionen evaluerer effektiviteten af processen inden den 1. juli 2013. Inden udgangen af 2014 og regelmæssigt derefter evaluerer Kommissionen præstationsordningen og analyserer især systemets gennemslagskraft, effektivitet og anvendelsesområde under behørig hensyntagen til ICAO's arbejde inden for dette område.
Artikel 25
Ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005
I forordning (EF) nr. 2096/2005 foretages følgende ændringer:
1)
Del 2.2 i bilag I affattes således:
»2.2. Organisationsledelse
En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde en forretningsplan, som mindst dækker en femårig periode. Forretningsplanen skal:
a)
fastlægge luftfartstjenesteudøverens overordnede mål og dens strategi for opfyldelsen af disse i overensstemmelse med enhver overordnet mere langsigtet plan for tjenesteudøveren og med EU-krav af relevans for udviklingen af infrastruktur eller anden teknologi
b)
indeholde passende præstationsmål i henseende til f.eks. sikkerhed, kapacitet, miljø og omkostningseffektivitet.
Oplysningerne under litra a) og b) skal være i overensstemmelse med den nationale præstationsplan eller præstationsplanen for den funktionelle luftrumsblok som nævnt i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004, og for så vidt angår sikkerhedsdataene i overensstemmelse med det statslige sikkerhedsprogram, der henvises til i ICAO-standard 2.27.1, bilag 11, ændring 47B-A, af 20. juli 2009.
En luftfartstjenesteudøver skal forelægge sikkerheds- og forretningsmæssige begrundelser for større investeringsprojekter, herunder evt. den estimerede indvirkning på de relevante præstationsmål som nævnt i afsnit 2.2, litra b), og identificere investeringer, der kan henføres til de lovmæssige krav, som er forbundet med gennemførelsen af SESAR.
En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde en årlig plan, som dækker det følgende år, og hvori forretningsplanens enkelte elementer specificeres yderligere, og eventuelle ændringer deraf beskrives.
Den årlige plan skal indeholde følgende bestemmelser om tjenestens niveau og kvalitet såsom det forventede niveau for kapacitet, sikkerhed, miljø og omkostningseffektivitet:
a)
oplysninger om iværksættelsen af ny infrastruktur eller andre udviklingsforløb og en meddelelse om, hvorledes de vil bidrage til at forbedre luftfartstjenesteudøverens præstation, herunder tjenesternes niveau og kvalitet
b)
præstationsindikatorer, som er i overensstemmelse med den nationale præstationsplan eller præstationsplanen for den funktionelle luftrumsblok som nævnt i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004, og som kan danne grundlag for en rimelig vurdering af præstationsniveauet og tjenesternes kvalitet
c)
oplysninger om de planlagte foranstaltninger, der skal afhjælpe de i luftfartstjenesteudøverens sikkerhedsplan identificerede sikkerhedsrisici, herunder sikkerhedsindikatorer til overvågning af sikkerhedsrisikoen og om nødvendigt de estimerede omkostninger, der er forbundet med afhjælpningsforanstaltningerne
d)
tjenesteudøverens forventede økonomiske situation på kort sigt og alle ændringer af eller virkninger for forretningsplanen.
Luftfartstjenesteudøveren skal stille indholdet af forretningsplanens og årsrapportens præstationsdel til rådighed for Kommissionen på dennes anmodning på betingelser, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med den nationale lovgivning.«
2)
Afsnit 9 i bilag I affattes således:
»9. RAPPORTERINGSKRAV
En luftfartstjenesteudøver skal kunne forelægge den relevante nationale tilsynsmyndighed en årsrapport over sine aktiviteter. Denne rapport skal dække udøverens økonomiske resultater, jf. dog artikel 12 i forordning (EF) nr. 550/2004, og udøverens operative resultater samt alle andre vigtige aktiviteter og udviklingsforløb, navnlig i flyvesikkerhedsmæssig henseende.
Årsrapporten skal mindst omfatte:
-
en vurdering af præstationsniveauet for den udøvede tjeneste
-
luftfartstjenesteudøverens præstation sammenholdt med de præstationsmål, der er fastsat i forretningsplanen, idet den faktiske præstation afstemmes med den årlige plan ved hjælp af de præstationsindikatorer, der er fastsat i den årlige plan
-
en forklaring af afvigelser fra målene og definition af foranstaltninger til afhjælpning af ethvert problem i referenceperioden som nævnt i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004
-
udviklingen inden for drift og infrastruktur
-
de økonomiske resultater, forudsat at de ikke offentliggøres særskilt i henhold til artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 550/2004
-
oplysninger om den formelle høringsproces med brugerne af udøverens tjenester
-
oplysninger om politikken for menneskelige ressourcer.
Luftfartstjenesteudøveren skal stille indholdet af årsrapporten til rådighed for Kommissionen på dennes anmodning og for offentligheden på betingelser, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med den nationale lovgivning.«
Artikel 26
Ikrafttræden
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Kapitel V finder anvendelse fra den 1. januar 2011. Den første referenceperiode starter den 1. januar 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2010.
A BIZOTTSÁG 691/2010/EU RENDELETE
(2010. július 29.)
a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikkére,
mivel:
(1)
Az 549/2004/EK rendelet előírja, hogy végrehajtási szabályok segítségével létre kell hozni a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerét.
(2)
A teljesítményrendszernek hozzá kell járulnia a légi közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez azáltal, hogy - szem előtt tartva a legfőbb biztonsági célokat - az ATM-főterv teljesítménykeretében meghatározottakkal összhangban olyan kulcsfontosságú teljesítményterületeken növeli a léginavigációs szolgálatok általános hatékonyságát, mint amilyen a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság.
(3)
A teljesítményrendszernek olyan mutatókat és kötelező célokat kell meghatároznia a kulcsfontosságú teljesítményterületeken, amelyek révén a kívánt biztonsági szintek teljes mértékben elérhetőek és fenntarthatóak, ugyanakkor a többi kulcsfontosságú teljesítményterületen is lehetővé válik a teljesítménycélok megállapítása.
(4)
A teljesítményrendszer létrehozása és működtetése során hosszú távon figyelembe kell venni a magas szintű társadalmi célokat.
(5)
A teljesítményrendszernek a léginavigációs szolgálatok vonatkozásában a „kaputól kapuig” megközelítést kell alkalmaznia, ideértve a repülőtéri hálózatok általános teljesítményének javítását.
(6)
A teljesítményrendszer előkészítése és ellenőrzése során, szem előtt tartva a legfőbb biztonsági célokat, megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti és funkcionális légtérblokkok, valamint a hálózati szint kölcsönhatásait, csakúgy, mint a teljesítménycélok közötti kölcsönhatásokat.
(7)
A teljesítményterveknek a referencia-időszak alatt tükrözniük kell a tagállamoknak az egységes európai égbolt célkitűzéseinek megvalósítása iránti elkötelezettségét, valamint a légtérfelhasználók igényei és a léginavigációs szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások közötti egyensúlyt.
(8)
A nemzeti felügyeleti hatóságok kulcsszerepet töltenek be a teljesítményrendszer végrehajtásában. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok az említett kiegészítő feladataik eredményes ellátása érdekében megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek.
(9)
A teljesítményterveknek ösztönző rendszereket és hasonló intézkedéseket kell tartalmazniuk, amelyek célja, hogy az érdekeltek a nemzeti és funkcionális légtérblokk szintjén, valamint európai szinten teljesítményük javítására törekedjenek.
(10)
Olyan körülmények között, amelyeket a teljesítményterv elfogadásakor nem lehetett előre látni, és amelyek egyrészről elháríthatatlanok, másrészről a tagállamok, valamint a teljesítménycélok által érintett szervezetek befolyásán kívül esnek, a megfelelő riasztási mechanizmusok létrehozása lehetővé kell, hogy tegye a biztonsági követelmények betartására, valamint a szolgáltatások folyamatos biztosítására irányuló megfelelő intézkedések végrehajtását.
(11)
Hatékony konzultációkat kell folytatni az érdekeltekkel a nemzeti és/vagy funkcionális légtérblokk szintjén, csakúgy, mint európai uniós szinten.
(12)
A katonai missziók hatékonyságát megfelelően szem előtt tartva a teljesítménycélok elérése érdekében rendkívül fontos a polgári-katonai együttműködés és koordináció.
(13)
A teljesítményrendszer nem sértheti az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének az alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekek megóvására irányuló rendelkezéseit.
(14)
A fő teljesítménymutatókat úgy kell kiválasztani, hogy azok egyediek és mérhetőek legyenek, továbbá hogy biztosítsák a teljesítménycélok eléréséhez kapcsolódó felelősség megállapítását. Az egymással összekapcsolt teljesítménycéloknak elérhetőknek, ésszerűeknek és időszerűeknek kell lenniük, valamint a léginavigációs szolgálatok fenntartható teljesítményének hatékony irányítására kell irányulniuk.
(15)
Az esetleg pénzügyi jellegű ösztönzőkkel is támogatott kötelező teljesítménycélok végrehajtása megkívánja a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról szóló, 2006. december 6-i 1794/2006/EK bizottsági rendelettel (2) való megfelelő összhangot.
(16)
A fő teljesítménymutatók és a teljesítménycélok kidolgozása és végrehajtása megkívánja a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3), valamint annak végrehajtási szabályaiban lefektetett biztonsági célokkal és szabványokkal, továbbá az ezen célok elérésére és fenntartására irányuló európai uniós intézkedésekkel való megfelelő összhangot.
(17)
A referencia-időszakokban hatékony teljesítmény-ellenőrző eljárást kell bevezetni annak érdekében, hogy a teljesítmények alakulása lehetővé tegye a teljesítménycélok elérését és szükség esetén a megfelelő intézkedések meghozatalát.
(18)
Az első referencia-időszakra vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadásakor a Bizottságnak megfelelően figyelembe kell vennie a léginavigációs szolgáltatók tényleges pénzügyi helyzetét, amely különösen a 2009 óta meghozott költségmegszorító intézkedések nyomán, valamint az előző évekből áthozandó útvonaldíjak helyreállítása következtében alakult ki. A meglévő funkcionális légtérblokkok révén elért eredményeket szintén megfelelően figyelembe kell venni.
(19)
Az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésében foglaltak értelmében a légiforgalmi szolgáltatási hálózat 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 6. cikkében foglalt funkcióira ezt a rendeletet kell alkalmazni, a rendelet megfelelő módosításával.
(20)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
(1) Ez a rendelet azokat a szükséges intézkedéseket foglalja magában, amelyek a léginavigációs szolgálatok általános teljesítményének javítására, valamint az általános légi forgalom hálózati funkcióinak javítására irányulnak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) EUR és AFI körzetein belül, ahol - valamennyi légtérfelhasználó igényeinek kielégítése érdekében - a tagállamok felelősek a léginavigációs szolgáltatások biztosításáért.
(2) A teljesítménycélok meghatározása érdekében ez a rendelet alkalmazandó az 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 8. cikkének megfelelően kijelölt légiforgalmi szolgáltatók által nyújtott léginavigációs szolgálatokra, valamint a meteorológiai szolgáltatók által nyújtott szolgálatokra, amenynyiben azokat a rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban jelölték ki.
(3) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák ezt a rendeletet az évente 50 000-nél kevesebb kereskedelmi gépforgalmi műveletet végző repülőtereken biztosított repülőtéri léginavigációs szolgálatok esetében. Erről tájékoztatniuk kell a Bizottságot. Amennyiben egy tagállamban nincs olyan repülőtér, ahol a kereskedelmi gépforgalmi műveletek száma elérné az évi 50 000-es küszöbértéket, úgy a teljesítménycélok a minimális értéket fogják jelenteni a legnagyobb kereskedelmi gépforgalommal rendelkező repülőtérre vonatkozóan.
(4) Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy néhány vagy valamennyi repülőtéri léginavigációs szolgálata piaci feltételek alapján működik, úgy az 1794/2006/EK rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében foglalt eljárásoknak megfelelően a nemzeti felügyeleti hatóság segítségével minden egyes referencia-időszak kezdete előtt legalább 12 hónappal fel kell mérnie, hogy a rendelet I. mellékletében foglalt feltételek teljesülnek-e. Ha a tagállam azt állapítja meg, hogy a feltételek teljesülnek, akkor a lebonyolított kereskedelmi gépforgalmi műveletek számától függetlenül dönthet úgy, hogy a rendelet alapján nem határoz meg megállapított költségeket, és ezen szolgálatok költséghatékonyságára nem alkalmaz kötelező teljesítménycélokat.
(5) Az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (6) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében, valamint ezen rendelet 4.2. pontjának sérelme nélkül a költséghatékonyságra vonatkozó teljesítménycélok meghatározása a légtérfelhasználókat terhelő valamennyi megállapított költségre alkalmazandó.
(6) A tagállamok ezt a rendeletet alkalmazhatják továbbá:
a)
más ICAO-körzetekben az illetékességi körükbe tartozó légtér vonatkozásában, azzal a feltétellel, hogy erről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagországot, továbbá a tagállamoknak a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi Chicagói Egyezményben (a Chicagói Egyezmény) foglalt jogai és kötelezettségei sérelme nélkül;
b)
azon léginavigációs szolgáltatókra, amelyek az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (5) bekezdése alapján engedélyt kaptak léginavigációs szolgálat tanúsítvány nélküli ellátására.
(7) A 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) adatvédelmi rendelkezései, valamint az 1321/2007/EK (7) és 1330/2007/EK (8) bizottsági végrehajtási rendeletek ellenére az V. fejezetben meghatározott adatvédelemre vonatkozó követelményeket a IV. mellékletben előírt feltételek mellett alkalmazni kell a nemzeti hatóságokra, a léginavigációs szolgáltatókra, a repülőtér-üzemeltetőkre, a repülőtéri koordinátorokra, valamint a légi fuvarozókra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében foglalt fogalommeghatározások érvényesek.
Ezeken kívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a) „repülőtér-üzemeltető”: a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (9) meghatározása szerint „egy repülőtér vezetése”;
b) „adat”: a Bizottság által vagy nevében a teljesítményrendszer végrehajtása érdekében a léginavigációs szolgáltatók teljesítményével kapcsolatban összegyűjtött és rendszeresen feldolgozott minőségi, mennyiségi, illetve egyéb releváns információ;
c) „teljesítménymutatók”: a teljesítmény ellenőrzésére, értékelésére és felülvizsgálatára szolgáló mutatók;
d) „fő teljesítménymutatók”: a teljesítménycélok meghatározására szolgáló teljesítménymutatók;
e) „kereskedelmi gépforgalom”: a teljesítményterv elfogadását megelőző három év átlaga alapján számolt felszállások és leszállások összege, ideértve az utasszállítást, a postai küldemények és áruk szállítását díj vagy más térítés ellenében, tekintet nélkül a maximális felszállási tömegre és az utasülések számára;
f) „kötelező erejű célkitűzés”: a tagállamok által a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkra vonatkozó teljesítményterv részeként elfogadott teljesítménycél, amely az elismeréseket, negatív ösztönzőket és/vagy korrekciós intézkedési terveket meghatározó ösztönző rendszertől függ;
g) „légi fuvarozó”: egy tagállam által az európai uniós joggal összhangban kibocsátott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi közlekedési vállalkozás;
h) „légtérfelhasználók képviselője”: bármely jogi személy vagy szervezet, amely a léginavigációs szolgálatok egy vagy több felhasználócsoportjának érdekeit képviseli;
i) „megállapított költségek”: az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott költségek;
j) „nemzeti hatóságok”: nemzeti vagy a funkcionális légtérblokk szintű szabályozó hatóságok, amelyek a költségeiket az 1794/2006/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján a légtérfelhasználóktól jogosultak beszedni, amennyiben azok a léginavigációs szolgálatok nyújtásával kapcsolatban merülnek fel;
k) „just culture (a méltányosság elve)”: olyan jogelv, amely bár a súlyos gondatlanságot, a szándékos szabálysértést, illetve károkozást nem tolerálja, de amelynek értelmében az irányítókkal, illetve az ügyfelekkel közvetlenül kapcsolatba kerülő más dolgozókkal szemben nem alkalmaznak szankciót olyan intézkedéseik, mulasztásaik vagy döntéseik miatt, amelyeket a tapasztalataik és szakképesítésük alapján követtek el, illetve hoztak meg;
l) „repülőtéri koordinátor”: a 95/93/EGK rendelet alapján a koordinált repülőtereken létesített funkció;
m) „teljesítmény-ellenőrzés”: az adatok folyamatos gyűjtésének és elemzésének folyamata, amelynek célja az, hogy az előre meghatározott célkitűzésekhez képest egy rendszer tényleges teljesítményét megállapítsák.
3. cikk
Teljesítmény-felülvizsgálati szerv
(1) Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy teljesítmény-felülvizsgálati szervet jelöl ki annak érdekében, hogy az segítse a teljesítményrendszer végrehajtásával kapcsolatos munkáját, úgy ez a kijelölés a referencia-időszakokkal megegyező rögzített időszakra vonatkozik.
(2) A teljesítmény-felülvizsgálati szervnek a Bizottság által a számára kijelölt feladatok független ellátásához megfelelő hatáskörrel és pártatlansággal kell rendelkeznie, különösen a kulcsfontosságú teljesítményterületek vonatkozásában.
(3) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottságot a teljesítményrendszer végrehajtásában különösen a következő feladatok ellátásában segíti:
a)
a teljesítménnyel kapcsolatos adatok gyűjtése, vizsgálata, hitelesítése és terjesztése;
b)
az ATM (légiforgalom-szervezés) főterv teljesítménykeretében meghatározottakkal, illetve a fő teljesítménymutatókkal összhangban, a 8. cikk (1) bekezdésében említettek szerint új teljesítményterületek meghatározása, és a kulcsfontosságú teljesítményterületek kiigazítása;
c)
a megfelelő fő teljesítménymutatók meghatározása a második referencia-időszak vonatkozásában és azon túl oly módon, hogy azok valamennyi kulcsfontosságú teljesítményterületen kiterjedjenek az útvonali, illetve a repülőtereken nyújtott léginavigációs szolgáltatások és hálózati funkciók teljesítményére;
d)
európai uniós szintű teljesítménycélok meghatározása és felülvizsgálata;
e)
a 9. cikk (3) bekezdésében említett riasztási mechanizmusok aktiválásával kapcsolatos küszöbértékek meghatározása;
f)
az elfogadott teljesítménytervek, ezen belül a teljesítménycélok és az európai uniós szintű célkitűzések összhangjának vizsgálata;
g)
adott esetben a 18. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában elfogadott küszöbértékek és a 9. cikk (3) bekezdésében említett európai uniós szintű riasztási küszöbértékek összhangjának vizsgálata;
h)
adott esetben a felülvizsgált teljesítménycélok, illetve az érintett tagállamok által meghozott korrekciós intézkedések értékelése;
i)
a léginavigációs szolgálatok teljesítményének ellenőrzése, értékelése és felülvizsgálata nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintjén, illetve európai uniós szinten;
j)
a hálózati funkciók teljesítményének ellenőrzése, értékelése és felülvizsgálata;
k)
az ATM-hálózat általános teljesítményének folyamatos vizsgálata, ideértve éves jelentések elkészítését is az egységes égbolttal foglalkozó bizottság részére;
l)
a teljesítménycélok elérésének értékelése minden egyes referencia-időszak végén, a következő időszak előkészítése céljából.
(4) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottság kérésére a teljesítménnyel kapcsolatos ügyekről ad hoc tájékoztatást ad, illetve jelentéseket készít.
(5) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a rendszer fejlesztése érdekében jelentést, illetve ajánlásokat tehet a Bizottság részére.
(6) Kapcsolat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal:
a)
a teljesítmény-felülvizsgálati szerv az ATM-hálózat általános teljesítményének folyamatos ellenőrzésével kapcsolatos feladatai ellátása érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságoktól megkapja a szükséges információkat a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkok teljesítményterveivel kapcsolatban;
b)
a teljesítmény-felülvizsgálati szerv a nemzeti felügyeleti hatóságok kérésére független véleményt ad a nemzeti és funkcionális légtérblokkal kapcsolatos teljesítményekkel összefüggő kérdésekről, mint amilyen például a hasonló környezetben működő léginavigációs szolgáltatók tényszerű összehasonlítása (teljesítményértékelés), az előző öt év teljesítményében bekövetkezett változások elemzése, illetve a jövőre vonatkozó előrejelzések elemzése;
c)
a nemzeti felügyeleti hatóságok kérhetik a teljesítmény-felülvizsgálati szerv segítségét az európai távlatokat figyelembe vevő nemzeti vagy funkcionális légtérblokkal kapcsolatos célmeghatározás indikatív értékei tartományának meghatározásához. Ezeket az értékeket a nemzeti felügyeleti hatóságok, a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzemeltetők, illetve a légtérfelhasználók rendelkezésére kell bocsátani.
(7) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a (3) bekezdésben említett feladatok ellátásakor, amennyiben azok a biztonsággal kapcsolatosak, a 216/2008/EK rendeletben megállapított és annak megfelelően végrehajtott célkitűzésekkel, illetve szabványokkal való összhang biztosítása érdekében szükség szerint együttműködik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel.
(8) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a légiforgalmi szolgáltatási hálózat általános teljesítményének folyamatos ellenőrzésével kapcsolatos feladatai ellátása érdekében megfelelő munkamegállapodásokat köt a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtér-üzemeltetőkkel, a repülőtéri koordinátorokkal, valamint a légi fuvarozókkal.
4. cikk
Nemzeti felügyeleti hatóságok
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok felelősek a teljesítményterveknek a nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintjén történő kidolgozásáért, valamint a teljesítménytervek és a teljesítménycélok felügyeletéért és ellenőrzéséért. Ezen feladataik ellátása során pártatlanul, függetlenül és átláthatóan járnak el.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok valamennyi kulcsfontosságú teljesítményterületen rendelkezzenek az ebben a rendeletben előírt feladataik ellátásához szükséges erőforrásokkal, illetve képességekkel, vagy hozzáférhessenek azokhoz, ideértve a 19. cikkben említett feladatok ellátásához szükséges vizsgálati jogköröket is.
(3) Amennyiben egy tagállamnak több nemzeti felügyeleti hatósága van, értesíti a Bizottságot arról, hogy melyik nemzeti felügyeleti hatóság felelős az e rendelet végrehajtásával összefüggő nemzeti koordinációért, illetve a Bizottsággal történő kapcsolattartásért.
5. cikk
Funkcionális légtérblokkok
(1) A tagállamok a funkcionális légtérblokk szintjére vonatkozó teljesítményterv kialakítása érdekében ösztönzik a nemzeti felügyeleti hatóságaik közötti szoros együttműködést.
(2) Amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy elfogadnak egy, a funkcionális légtérblokk szintjére vonatkozó teljesítménytervet:
a)
biztosítják, hogy a teljesítményterv megfeleljen a II. mellékletben meghatározott mintának;
b)
tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy melyik nemzeti felügyeleti hatóság vagy szerv felelős a teljesítményterv végrehajtásával összefüggésben a funkcionális légtérblokk, valamint a Bizottsággal történő kapcsolattartás koordinációjáért;
c)
megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:
i.
minden egyes fő teljesítménymutatóhoz teljesítménycél rendelődjön;
ii.
meghatározásra és a referencia-időszak alatt alkalmazásra kerüljenek az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedések, amennyiben a teljesítménycélok nem teljesülnek. Ennek érdekében a teljesítménytervben szereplő éves értékeket alkalmazzák;
iii.
a célok teljesítésének, illetve nem teljesítésének következményei a funkcionális légtérblokkra vonatkozóan megfelelően rögzítésre kerüljenek;
d)
közösen felelősek a funkcionális légtérblokk vonatkozásában megállapított teljesítménycélok eléréséért;
e)
amennyiben a 1794/2006/EK rendelet 4. cikke értelmében nem hoznak létre közös díjszámítási körzetet, összesítik a nemzeti költséghatékonysági célokat, és tájékoztatás céljából globális szintű számot határoznak meg, amely a funkcionális légtérblokk szintjén mutatja be a költséghatékonysági erőfeszítéseket.
(3) Amennyiben egy funkcionális légtérblokkot létrehozó tagállamok nem fogadnak el teljesítménytervet a funkcionális légtérblokk szintjén megállapított célokkal, úgy olyan összesített teljesítménycélokat kell közölniük a Bizottsággal, amelyek a funkcionális légtérblokk szintjén tükrözik az európai uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangot.
6. cikk
Koordináció az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA)
Az 549/2004/EK rendelet 13a. cikke alkalmazásában és a 216/2008/EK rendelettel összhangban a Bizottság szükség szerint egyezteti az EASA-val:
a)
a teljesítményrendszer biztonsági szempontjait, ideértve a fő biztonsági teljesítménymutatók, valamint a biztonságra vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélok meghatározását, felülvizsgálatát és végrehajtását, továbbá a riasztási mechanizmus aktiválását követő szükség szerinti fellépésekre, illetve intézkedésekre vonatkozó javaslattételt;
b)
a biztonságra vonatkozó fő teljesítménymutatóknak és teljesítménycéloknak az Európai Unió által elfogadásra kerülő Európai Repülésbiztonsági Program végrehajtásával való összehangolását.
7. cikk
A referencia-időszakok időtartama
(1) A teljesítményrendszer első referencia-időszaka a 2012-2014. naptári éveket foglalja magában. Amennyiben e rendelet módosítása másként nem rendelkezik, a következő referencia-időszakok öt naptári évig tartanak majd.
(2) Ugyanezeket a referencia-időszakokat kell alkalmazni az európai uniós szintű teljesítménycélokra, valamint a nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintjére vonatkozó teljesítménytervekre és teljesítménycélokra.
8. cikk
Fő teljesítményterületek és teljesítménymutatók
(1) A célmeghatározás érdekében a Bizottság az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján és a szóban forgó rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban további kulcsfontosságú teljesítményterületek meghatározásáról és elfogadásáról határozhat.
(2) A célmeghatározás érdekében minden egyes kulcsfontosságú teljesítményterülethez egy vagy korlátozott számú fő teljesítménymutatót rendelnek. A léginavigációs szolgálatok teljesítményét minden egyes fő teljesítménymutatóhoz rendelt kötelező erejű célkitűzés alapján értékelik.
(3) Az európai uniós szintű célmeghatározásra vonatkozó, az egyes teljesítményterületekhez tartozó fő teljesítménymutatókat az I. melléklet 1. szakasza tartalmazza.
(4) A nemzeti vagy funkcionális légtérblokkokra vonatkozó teljesítménycélok meghatározására szolgáló fő teljesítménymutatókat az I. melléklet 2. szakasza tartalmazza.
(5) A fő teljesítménymutatókat az egyes referencia-időszakok alatt nem lehet megváltoztatni. Változtatásokat legalább hat hónappal az új európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadása előtt e rendelet módosításával lehet elfogadni.
(6) A tagállamok az ebben a cikkben említett és az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt fő teljesítményterületeken és teljesítménymutatókon kívül, saját teljesítmény-ellenőrzési célból és/vagy a teljesítményterveik részeként, meghatározhatnak és használhatnak további nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű teljesítménymutatókat, illetve hozzájuk rendelt teljesítménycélokat. Ezeknek a további mutatóknak és céloknak segíteniük kell az európai uniós szintű, illetve az ebből eredő nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű teljesítménycélok elérését. Ezek magukban foglalhatják és kifejezhetik például a teljesítményterv polgári-katonai, illetve meteorológiai vonatkozásait. Ezekhez a további mutatókhoz és célokhoz nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szinten elfogadott megfelelő ösztönző rendszerek kapcsolódhatnak.
II. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYTERVEK ELKÉSZÍTÉSE
9. cikk
Európai uniós szintű teljesítménycélok
(1) A Bizottság az 549/2004/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésében említett eljárással összhangban és a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott releváns adatok figyelembevételével, valamint ugyanazon rendelet 10. cikkében foglaltak szerint az érdekeltekkel, szükség esetén más érintett szervezetekkel, illetve a teljesítmény biztonsági szempontjai tekintetében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel folytatott konzultáció után európai uniós szintű teljesítménycélokat fogad el.
(2) Az európai uniós szintű teljesítménycélokra a referencia-időszak kezdete előtt legalább 15 hónappal az Európai Bizottság tesz javaslatot, és azokat a referencia-időszak kezdete előtt legalább 12 hónappal kell elfogadni.
(3) A Bizottság az európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadásával egyidejűleg minden fő teljesítménymutató vonatkozásában riasztási küszöbértéket határoz meg, amelyek átlépése esetén a 18. cikkben említett riasztási mechanizmusok aktiválhatóak. A fő költséghatékonysági teljesítménymutatóra vonatkozó riasztási küszöbértékek mind a forgalom, mind a költségek alakulására kiterjednek.
(4) A Bizottság minden európai uniós szintű teljesítménycélt a célok meghatározására felhasznált előfeltevések és logikai alapok leírásával támaszt alá, ilyen például a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott információk és más tényadatok, illetve forgalom-előrejelzések felhasználása, továbbá adott esetben az Európai Unióra vonatkozó megállapított hatékony költségszint várható mértéke.
10. cikk
A teljesítménytervek kidolgozása
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű teljesítményterveket dolgoznak ki, amelyek az európai uniós szintű teljesítménycélokkal, valamint a III. mellékletben foglalt értékelési kritériumokkal összhangban lévő teljesítménycélokat tartalmaznak. Amennyiben az érintett tagállamok az 5. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásával funkcionális légtérblokk szinten kívánnak teljesítménytervet kidolgozni, tagállamonként vagy funkcionális légtérblokkonként egy teljesítményterv készül.
(2) A nemzeti felügyeleti hatóságok a teljesítményterv elkészítésének elősegítése érdekében biztosítják, hogy:
a)
a léginavigációs szolgáltatók közöljék az európai uniós szintű teljesítménycélokkal összhangban elkészített üzleti terveik releváns elemeit;
b)
az 549/2004/EK rendelet 10. cikkében foglaltakkal összhangban az érdekeltekkel a teljesítménytervek és teljesítménycélok vonatkozásában konzultációt folytassanak. Az érdekeltek részére a megfelelő tájékoztatást a konzultációs megbeszélés előtt legalább három héttel biztosítani kell.
(3) A teljesítménytervek tartalmazzák különösen:
a)
a szolgálati egységekre lebontott forgalom-előrejelzést a referencia-időszak minden egyes évére vonatkozóan, a felhasznált számadatok alátámasztásával;
b)
a tagállam(ok) által az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban a léginavigációs szolgálatok ellátására megállapított költségeket;
c)
a teljesítménycélok eléréséhez szükséges beruházások leírását, valamint az európai ATM-főtervben elfoglalt szerepük leírását, továbbá a fejlődés és változás említett területeivel, illetve irányaival való összefüggéseiket;
d)
az egyes fő teljesítménymutatókra hivatkozással megállapított teljesítménycélokat minden egyes releváns kulcsfontosságú teljesítményterületen, a referencia-időszak teljes tartamára vonatkozóan, ahol az éves értékeket ellenőrzési, illetve ösztönzési célokból alkalmazzák;
e)
a terv polgári-katonai vonatkozásainak ismertetését, a katonai célkitűzéseket megfelelően szem előtt tartva a kapacitás növelése érdekében alkalmazott rugalmas légtérfelhasználás polgári-katonai teljesítményének leírásával, és szükség esetén a teljesítményterv mutatóival és céljaival összhangban lévő releváns teljesítménymutatók és teljesítménycélok feltüntetésével;
f)
annak leírását és alátámasztását, hogy a d) pontban említett teljesítménycélok hogyan kerülnek összhangba az európai uniós szintű teljesítménycélokkal és hogyan járulnak hozzá azokhoz;
g)
a teljesítménycélok eléréséért felelős különböző szervezetek egyértelmű azonosítását és a célok eléréséhez való konkrét hozzájárulásukat;
h)
a teljesítménycéloknak a referencia-időszak alatti elérését elősegítő, különböző felelős szervezetek esetében alkalmazott ösztönző mechanizmusok leírását;
i)
a nemzeti felügyeleti hatóságok által a teljesítménycélok elérésének ellenőrzése céljából tett intézkedéseket;
j)
az érdekeltekkel folytatott konzultációk eredményének leírását, ideértve a résztvevők által felvetett kérdéseket, valamint az elfogadott intézkedéseket.
(4) A teljesítményterveket a II. mellékletben foglalt minta alapján kell elkészíteni, és amennyiben a tagállamok a 8. cikk (6) bekezdésének alkalmazásával úgy határoznak, azok további mutatókat is tartalmazhatnak a hozzájuk kapcsolódó célokkal egyetemben.
11. cikk
Ösztönző rendszerek
(1) A tagállamok által a teljesítményterveik részeként alkalmazott ösztönző rendszereknek meg kell felelniük az alábbi általános alapelveknek:
a)
hatékonyaknak, arányosaknak és hiteleseknek kell lenniük, továbbá a referencia-időszak alatt nem lehet változtatni rajtuk;
b)
megkülönböztetésmentesen és átláthatóan kell végrehajtani őket annak érdekében, hogy támogassák a szolgáltatásnyújtás teljesítményének javítását;
c)
a minden érdekelt által előzetes szabályozási környezetként ismert rendszer részeként kell alkalmazni őket a referencia-időszak teljes tartamára;
d)
a célmegállapításban érdekelt szervezetek magatartását a magas szintű teljesítmény, illetve a kapcsolódó teljesítménycélok elérése felé kell irányítaniuk.
(2) A biztonsági célkitűzésekre vonatkozó ösztönzőknek elő kell segíteniük a kívánt biztonsági célkitűzések maradéktalan elérését és fenntartását, ugyanakkor lehetővé kell tenniük a teljesítmény javítását más kulcsfontosságú teljesítményterületeken. Nem lehetnek pénzügyi jellegűnek, és a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló, 2005. december 20-i 2096/2005/EK bizottsági rendelet (10), illetve a 216/2008/EK rendeletből eredő végrehajtási szabályok alkalmazásában az intézkedési tervben szereplő határidőkön és/vagy az azokkal összefüggő intézkedéseken kell alapulniuk.
(3) A költséghatékonysági célkitűzésekre vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűnek kell lenniük, és rájuk nézve az 1794/2006/EK rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt megfelelő rendelkezések az irányadók. Ezen ösztönzőknek nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű kockázatmegosztási mechanizmuson kell alapulniuk.
(4) A kapacitáscélokra vonatkozó ösztönzők lehetnek pénzügyi, illetve egyéb jellegűek, mint például a tagállamok által elfogadott - határidőket és az azokkal összefüggő intézkedéseket tartalmazó - korrekciós intézkedési tervek, amelyek jutalmakat és szankciókat is magukban foglalhatnak. Amennyiben az ösztönzők pénzügyi jellegűek, úgy azokra a 1794/2006/EK rendelet 12. cikkének rendelkezései az irányadók.
(5) A környezetvédelmi célkitűzésekre vonatkozó ösztönzőknek a kívánt környezetvédelmi teljesítményszintek elérését kell elősegíteniük, ugyanakkor lehetővé kell tenniük a teljesítmény javítását más kulcsfontosságú teljesítményterületeken. Lehetnek pénzügyi, illetve nem pénzügyi jellegűek, és a tagállamoknak a helyi körülményeket figyelembe véve kell meghatározniuk őket.
(6) A tagállamok ezen felül az 1794/2006/EK rendelet 12. cikke értelmében nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szinten a légtérfelhasználókra vonatkozó ösztönző rendszereket is létrehozhatnak vagy jóváhagyhatnak.
III. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYTERVEK ELFOGADÁSA
12. cikk
A teljesítménytervek előzetes elfogadása
A tagállamok a nemzeti felügyeleti hatóságok javaslatára nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szinten, az európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadását követően legfeljebb hat hónappal elfogadják és a Bizottságnak elküldik a kötelező teljesítménycélokat tartalmazó teljesítményterveiket.
13. cikk
A teljesítménytervek értékelése és a teljesítménycélok felülvizsgálata
(1) A Bizottság, kellően figyelembe véve az európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadása és a teljesítménytervek értékelése közötti időszakban esetlegesen bekövetkezett változásokat, a III. mellékletben foglalt szempontok szerint értékeli a teljesítményterveket, azok célkitűzéseit és különösen az európai uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjukat, illetve az azokhoz való hozzájárulásuk megfelelőségét.
(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a teljesítménytervben szereplő teljesítménycélok összhangban vannak az európai uniós szintű célkitűzésekkel, illetve azokhoz megfelelően hozzájárulnak, erről a terv beérkezésétől számított legfeljebb négy hónapon belül értesíti a tagállam(ok)at.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a teljesítménytervben szereplő teljesítménycél(ok) nincs(enek) összhangban az európai uniós szintű célkitűzésekkel, illetve azokhoz nem megfelelően járul(nak) hozzá, az 549/2004/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a terv beérkezését követően legfeljebb négy hónappal úgy határozhat, hogy egy, a felülvizsgált teljesítménycél(ok) elfogadására vonatkozó ajánlást küld az érintett tagállam(ok)nak. Ilyen határozatra az érintett tagállammal/tagállamokkal folytatott konzultáció után kerülhet sor, és a határozatban egyértelműen meg kell jelölni a felülvizsgálandó teljesítménycél(oka)t, valamint a Bizottság értékelésének alapját.
(4) Ebben az esetben az érintett tagállam(ok)nak, a Bizottság véleményét megfelelően figyelembe véve, az ajánlás elküldésétől számított legfeljebb két hónappal el kell fogadnia (fogadniuk) a felülvizsgált teljesítménycélokat, valamint az azok elérését elősegítő intézkedéseket, és a Bizottságot erről értesítenie (értesíteniük) kell.
14. cikk
A felülvizsgált teljesítménycélok értékelése és a korrekciós intézkedések elfogadása
(1) A Bizottság az értesítést követő két hónapon belül a III. mellékletben foglalt szempontok szerint értékeli a felülvizsgált teljesítménycélokat és különösen azok európai uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangját, illetve az azokhoz való hozzájárulásuk megfelelőségét.
(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a 13. cikk (4) bekezdésében említett felülvizsgált teljesítménycélok összhangban vannak az európai uniós szintű célkitűzésekkel, illetve azokhoz megfelelően hozzájárulnak, erről a felülvizsgált teljesítménycélok beérkezésétől számított legfeljebb két hónapon belül értesíti a tagállam(ok)at.
(3) Amennyiben a felülvizsgált teljesítménycélok, illetve a szükséges intézkedések továbbra sincsenek összhangban az európai uniós szintű célkitűzésekkel, illetve azokhoz nem megfelelően járulnak hozzá, a Bizottság az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárás alapján a felülvizsgált teljesítménycélok beérkezésétől számított legfeljebb két hónappal úgy határozhat, hogy az érintett tagállamoknak korrekciós intézkedéseket kell bevezetniük.
(4) Az erről szóló határozatban egyértelműen meg kell jelölni a felülvizsgálandó teljesítménycél(oka)t, valamint a Bizottság értékelésének alapját. A határozatban feltüntethetik továbbá a teljesítménycélokra vonatkozó elvárt teljesítményszintet annak érdekében, hogy az érintett tagállam(ok) megtehesse (megtehessék) a megfelelő korrekciós intézkedéseket, és/vagy a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat.
(5) Az érintett tagállam(ok)nak a Bizottság döntését követően legfeljebb két hónappal értesítenie (értesíteniük) kell a Bizottságot az általa (általuk) elfogadott korrekciós intézkedésekről, illetve fel kell tüntetnie (tüntetniük) azokat a rendszerelemeket, amelyekből kiderül, hogy a Bizottság döntésével való összhangot hogyan biztosítja (biztosítják).
15. cikk
A referencia-időszak kezdete után elfogadott teljesítménytervek és teljesítménycélok
A 13. és 14. cikkben foglalt eljárások végrehajtásából eredően a referencia-időszak kezdete után elfogadott teljesítménytervek, illetve korrekciós intézkedések a referencia-időszak első napjától kezdődően visszamenőleges hatállyal érvényesek.
16. cikk
Az európai uniós szintű teljesítménycélok felülvizsgálata
(1) A Bizottság határozhat úgy, hogy az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban felülvizsgálja az európai uniós szintű teljesítménycélokat:
a)
a referencia-időszak kezdete előtt, amennyiben kielégítő bizonyítékkal rendelkezik azzal kapcsolatban, hogy az európai uniós szintű teljesítménycélok megállapítására alkalmazott kezdeti adatok, feltevések és alapok már nem érvényesek;
b)
a referencia-időszak alatt a 18. cikkben említett riasztási mechanizmus alkalmazásának eredményeként.
(2) Az európai uniós szintű teljesítménycélok felülvizsgálata a meglévő teljesítménytervek módosítását eredményezheti. Ebben az esetben a Bizottság az e rendelet II. és III. fejezetében foglalt ütemterv megfelelő módosításáról határozhat.
IV. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYCÉLOK ELÉRÉSÉNEK ELLENŐRZÉSE
17. cikk
Folyamatos ellenőrzés és jelentéstétel
(1) A teljesítménytervek végrehajtását a Bizottság, illetve nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szinten a nemzeti felügyeleti hatóságok ellenőrzik. Amennyiben a referencia-időszak alatt a teljesítménycélok nem teljesülnek, úgy a nemzeti felügyeleti hatóságok a helyzet orvoslása érdekében a teljesítménytervben meghatározott megfelelő korrekciós intézkedéseket alkalmazzák. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket veszik alapul.
(2) Amennyiben a Bizottság olyan jelentős és tartós teljesítménycsökkenést észlel egy tagállamban vagy egy funkcionális légtérblokk szintjén, amely más, az egységes európai égbolthoz tartozó tagállamokat érint és/vagy az egész európai légteret érinti, kérheti az érintett tagállamokat, illetve az érintett nemzeti vagy funkcionális légtérblokkot felügyelő hatóságot vagy szervet, hogy határozzanak meg és alkalmazzanak olyan megfelelő intézkedéseket, amelyek elősegítik a teljesítményterveikben foglalt célok elérését, és ezekről tájékoztassák a Bizottságot.
(3) A tagállamok a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkot felügyelő hatóságok által a teljesítménytervekkel és a teljesítménycélokkal kapcsolatban végzett ellenőrzésekről legalább évente egy alkalommal, valamint ha a teljesítménycélok elérése veszélybe kerül, jelentést küldenek a Bizottságnak. A Bizottság a teljesítménycélok elérésével kapcsolatban legalább évente egy alkalommal jelentést küld az egységes égbolttal foglalkozó bizottságnak.
18. cikk
Riasztási mechanizmusok
(1) Amennyiben a referencia-időszak kezdetekor előreláthatatlan, ugyanakkor elháríthatatlan és a tagállamok befolyásán kívül eső körülmények miatt európai uniós szinten elérik a 9. cikk (3) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek)et, a Bizottság az egységes égbolttal foglalkozó bizottságon keresztül konzultációkat folytat a tagállamokkal, a konzultáció alapján értékeli a helyzetet, és három hónapon belül olyan megfelelő intézkedésekre tehet javaslatokat, amelyek magukban foglalhatják az európai uniós szintű teljesítménycélok, valamint ennek eredményeként a nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű teljesítménycélok felülvizsgálatát.
(2) Amennyiben a referencia-időszak kezdetekor előreláthatatlan, ugyanakkor elháríthatatlan és a tagállamok, valamint a teljesítménycélokban érintett szervezetek befolyásán kívül eső körülmények miatt nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szinten elérik a 9. cikk (3) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek)et, úgy az érintett nemzeti felügyeleti hatóság vagy szerv a Bizottsággal együttműködve értékeli a helyzetet és három hónapon belül olyan intézkedésekre tehet javaslatokat, amelyek magukban foglalhatják a nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű teljesítménycélok felülvizsgálatát.
(3) A tagállamok a helyi körülmények és sajátosságok figyelembevétele érdekében nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szinten a 9. cikk (3) bekezdésében említettektől eltérő riasztási küszöbértékeket fogadhatnak el. Ebben az esetben ezeket a küszöbértékeket fel kell tüntetni a teljesítménytervekben, és összhangba kell hozni a 9. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott küszöbértékekkel. Az eltéréseket részletes indokolással kell alátámasztani. Ezen küszöbértékek aktiválásakor a (2) bekezdésben foglalt eljárást kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a riasztási mechanizmus végrehajtása a teljesítménytervek, illetve a teljesítménycélok felülvizsgálatát vonja maga után, úgy a Bizottság az e rendelet II. és III. fejezetében említett eljárással összhangban alkalmazandó ütemterv megfelelő korrekciójával segíti elő a felülvizsgálatot.
19. cikk
A megfelelés ellenőrzésének megkönnyítése
A léginavigációs szolgáltatók többek között helyszíni szemlékkel könnyítik meg a Bizottság, illetve a felügyeletükért felelős nemzeti felügyeleti hatóság(ok), illetve az utóbbi(ak) nevében eljáró minősített szervezet, valamint - amennyiben érintett - az EASA által végzett vizsgálatokat és felméréseket. Az EASA-ra, illetve a nemzeti felügyeleti hatóságokra ruházott felügyeleti hatáskörök sérelme nélkül az engedéllyel rendelkező személyek a következőkre kapnak felhatalmazást:
a)
a vonatkozó dokumentumok és a teljesítménytervek, illetve a teljesítménycélok megállapításához kapcsolódó egyéb anyagok vizsgálata minden kulcsfontosságú teljesítményterületen;
b)
másolatok, illetve kivonatok készítése ezekből a dokumentumokból;
c)
helyszíni szóbeli értelmezés kérése.
Ezeket a vizsgálatokat és felméréseket az érintett tagállamban érvényben lévő eljárásokkal összhangban kell lefolytatni.
V. FEJEZET
AZ EGYSÉGES EURÓPAI ÉGBOLTRA VONATKOZÓ LÉGINAVIGÁCIÓ MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK ÖSSZEGYŰJTÉSE, HITELESÍTÉSE, VIZSGÁLATA, ÉRTÉKELÉSE ÉS TERJESZTÉSE
20. cikk
A működés felülvizsgálata érdekében történő adatgyűjtés és az adatok hitelesítése
(1) A nemzeti hatóságok, a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzemeltetők, a repülőtéri koordinátorok és a légi fuvarozók a Bizottság által egyéb európai uniós eszközök révén már összegyűjtött és a működés felülvizsgálata céljára is felhasználható adatokon felül, a IV. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően biztosítják a szóban forgó melléklet szerinti adatoknak a Bizottság részére történő rendelkezésére bocsátását.
(2) A nemzeti hatóságok a helyi sajátosságokat és a meglévő jelentéstételi csatornákat figyelembe véve megoszthatják, illetve részben vagy egészben átszervezhetik az adatszolgáltatási feladatokat a nemzeti felügyeleti hatóságaik, a léginavigációs szolgáltatóik, a repülőtér-üzemeltetőik, valamint a repülőtéri koordinátoraik között.
(3) Az adatszolgáltatók megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák az adatok minőségét, hitelesítését és időben történő továbbítását, ideértve a minőség-ellenőrzések és a hitelesítési folyamatok bizonyítékait, az Európai Bizottságnak az adatok minőségével kapcsolatosan felmerült különleges kéréseire adott magyarázatokat és szükség esetén az adatok minőségének javítására irányuló cselekvési terveket. Az adatszolgáltatás díjtalanul, elektronikus úton történik, lehetőség szerint a Bizottság által megadott formátumban.
(4) A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltak szerint értékeli az adatok minőségét, és hitelesíti a továbbított adatokat. Amennyiben az adatok nem alkalmasak a működés felülvizsgálatára, a Bizottság a tagállamokkal és különösen azok nemzeti felügyeleti hatóságaival együttműködve megteheti a megfelelő intézkedéseket az adatok minőségének értékelésére és javítására.
(5) E rendelet alkalmazásában az (1) bekezdésben említett működéssel kapcsolatos adatokat, amelyeket már korábban az Eurocontrol rendelkezésére bocsátottak, úgy kell tekinteni, hogy azokat a Bizottság rendelkezésére bocsátották. Amennyiben nem ez történt, a Bizottság és az Eurocontrol megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ezeket az adatokat a (3) bekezdésben foglaltakkal megegyező feltételek mellett a Bizottság számára elérhetővé tegyék.
(6) Amennyiben lényegesen új adatszolgáltatási követelményeket határoznak meg, illetve az adatok minősége várhatóan nem lesz megfelelő, a Bizottság kísérleti tanulmányokat végezhet a tagállamok önkéntes részvételével, mielőtt e rendelet módosításával új adatszolgáltatási követelményeket vezetnének be. Ezeket a kísérleti tanulmányokat annak érdekében kell elvégezni, hogy felmérjék a szükséges adatgyűjtés kivitelezhetőségét, figyelembe véve az adatok rendelkezésre állása jelentette előnyöket az adatgyűjtés költségeihez, valamint az érintettekre rótt terhekhez képest.
21. cikk
Az információk terjesztése
(1) Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében foglalt célkitűzések elérése érdekében a Bizottság hozzáférhetővé teszi az általános információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) és különösen annak 4. cikkével, illetve az 550/2004/EK rendelet 18. cikkével összhangban.
(2) A 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt információk az érdekelt felek számára nyilvánosan hozzáférhetők, különösen elektronikus úton.
(3) A 3. cikk (3) bekezdésének k) pontjában említett éves jelentések nyilvánosan hozzáférhetőek. Az ezekre a jelentésekre való hivatkozás az Európai Unió Hivatalos Lapjában jelenik meg. A Bizottság határozhat úgy, hogy további általános információkat is rendszeresen az érdekelt felek rendelkezésére bocsát, különösen elektronikus úton.
(4) A 9. cikkben említett európai uniós szintű teljesítménycélok, valamint a III. fejezetben említett elfogadott teljesítménytervekre való hivatkozás nyilvánosan hozzáférhetőek, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában jelennek meg.
(5) A különleges információkhoz, például a hitelesített adatokhoz és statisztikákhoz való egyedi hozzáférés biztosított azon adatszolgáltatók részére, akiket az információk és tevékenységek közvetlenül érintenek.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. cikk
Jogorvoslat
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e rendelet alapján meghozott határozatok megfelelően indokoltak legyenek, és hatékony felülvizsgálati és/vagy fellebbezési eljárás vonatkozzon rájuk.
23. cikk
Átmeneti intézkedések
Amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy az első referencia-időszak folyamán funkcionális légtérblokk szintű teljesítménycélokat tartalmazó teljesítménytervet fogadnak el, gondoskodniuk kell arról, hogy:
a)
a terv a referencia-időszak egyik évének január 1. napjától kezdve a nemzeti tervek helyébe lépjen;
b)
a terv időtartama ne haladja meg a referencia-időszakból hátralévő időtartamot;
c)
a tervből megállapítható legyen, hogy a benne szereplő teljesítménycélok legalább annyira ambiciózusak, mint a korábbi összevont nemzeti célok.
24. cikk
A rendszer felülvizsgálata
A Bizottság 2013. július 1-jével felülvizsgálja a folyamat hatékonyságát. A 2014. év végéig és azután rendszeresen felülvizsgálja a teljesítményrendszert, és az ICAO által ezen a területen végzett munkát megfelelően figyelembe véve különösen a rendszer hatását, hatékonyságát és hatókörét elemzi.
25. cikk
A 2096/2005/EK rendelet módosításai
A 2096/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az I. melléklet 2.2. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
„2.2. Szervezeti irányítás
A léginavigációs szolgáltató legalább öt évre vonatkozó üzleti tervet készít. Az üzleti terv:
a)
vázolja a léginavigációs szolgáltató általános szándékait és célkitűzéseit és az ezek elérésére irányuló - általános hosszabb távú terveivel, valamint az infrastruktúra vagy egyéb technológia fejlesztésére vonatkozó európai uniós követelményekkel összhangban lévő - stratégiáját;
b)
tartalmazza a biztonságra, kapacitásra, környezetvédelemre és költséghatékonyságra vonatkozó megfelelő és teljesíthető teljesítménycélokat.
Az a) és b) bekezdésben foglalt információknak összhangban kell lenniük az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében említett nemzeti vagy funkcionális légtérblokkra vonatkozó teljesítménytervvel, és a biztonsági adatok tekintetében az ICAO 11. mellékletében említett 2.27.1 szabvány 2009. július 20-tól alkalmazandó 47B-A módosításában foglaltakkal.
A léginavigációs szolgáltató a jelentős beruházási projektek esetében biztonsági és üzleti indokolást készít, amely, szükség esetén, magában foglalja a 2.2. b) pontban említett teljesítménycélokra gyakorolt várható hatást, valamint a SESAR végrehajtásával kapcsolatos jogi követelményekből eredő beruházások meghatározását.
A léginavigációs szolgáltató a következő évre vonatkozóan éves tervet készít, amely tovább részletezi az üzleti terv főbb összetevőit, valamint ismerteti annak esetleges változtatásait.
Az éves terv magában foglalja a szolgáltatás szintjére és minőségére, például a kapacitásra, a biztonságra, a környezetvédelemre és a költséghatékonyság várható szintjére vonatkozó alábbi rendelkezéseket:
a)
új infrastruktúra és más fejlesztések kivitelezésével kapcsolatos információk, valamint kimutatás arra vonatkozóan, hogy az említett beruházások hogyan járulnak hozzá a léginavigációs szolgáltató teljesítményének javításához, ideértve a szolgáltatás szintjét és minőségét is;
b)
az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében említett nemzeti vagy funkcionális légtérblokkra vonatkozó teljesítménytervvel összhangban lévő teljesítménymutatók, amelyekhez viszonyítva megfelelően értékelhető a szolgáltatás teljesítményének szintje és minősége;
c)
a léginavigációs szolgáltató biztonsági tervében meghatározott biztonsági kockázatok mérséklésére vonatkozó várható intézkedésekkel kapcsolatos információk, ideértve a biztonsági kockázat ellenőrzésére szolgáló biztonsági mutatókat és adott esetben a kockázatcsökkentő intézkedések becsült költségét;
d)
a szolgáltató várható rövid távú pénzügyi helyzete, illetve az üzleti terv esetleges változásai, továbbá az üzleti tervet befolyásoló esetleges hatások.
A léginavigációs szolgáltató a Bizottság kérésére és a nemzeti felügyeleti hatóság által a nemzeti joggal összhangban megállapított feltételek mellett a Bizottság rendelkezésére bocsátja az üzleti terv, valamint az éves terv teljesítményre vonatkozó részének tartalmát.”
2.
Az I. melléklet 9. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:
„9. JELENTÉSTÉTELI KÖTELEZETTSÉGEK
A léginavigációs szolgáltató éves jelentést nyújt be tevékenységéről az illetékes nemzeti felügyeleti hatóság részére. A jelentés - az 550/2004/EK rendelet 12. cikkének sérelme nélkül - kitér a pénzügyi eredményekre, valamint a működési teljesítményre és minden egyéb jelentős tevékenységre vagy fejlesztésre, különösen a biztonság területén.
Az éves jelentés minimálisan tartalmazza:
-
az ellátott szolgáltatás színvonalának értékelését,
-
a léginavigációs szolgáltató teljesítményét az üzleti tervben megállapított teljesítménycélokhoz viszonyítva, a valós teljesítményt az éves tervben megállapított teljesítménymutatók segítségével összevetve az éves tervvel,
-
a célkitűzésektől való eltérés indokolását, valamint a különbségek referencia-időszak alatti megszüntetésére irányuló, az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében említett intézkedések meghatározását,
-
a működés és az infrastruktúra fejlesztéseit,
-
a pénzügyi eredményeket, amennyiben azokat az 550/2004/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében nem teszik külön közzé,
-
a szolgálatok felhasználóival folytatott hivatalos konzultációs folyamatról szóló információkat,
-
a humánerőforrás-politikáról szóló információkat.
A léginavigációs szolgáltató az Európai Bizottság kérésére a Bizottság rendelkezésére bocsátja az éves jelentés tartalmát, illetve azt a nemzeti felügyeleti hatóság által a nemzeti jog alapján meghatározott feltételekkel a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi.”
26. cikk
Hatálybalépés
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Az V. fejezet 2011. január 1-jével alkalmazandó. Az első referencia-időszak 2012. január 1-jétől kezdődik.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 29-én.