KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 7. maj 2012
om fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner
(meddelt under nummer C(2012) 2948)
(EØS-relevant tekst)
(2012/249/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 41, stk. 1, litra a), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 2010/75/EU fastsætter ikke opstarts- og nedlukningsperioder, til trods for at disse perioder vedrører flere bestemmelser i direktivet.
(2)
For fyringsanlæg, som er omfattet af kapitel III i direktiv 2010/75/EU, er det nødvendigt at fastsætte opstarts- og nedlukningsperioderne, således at det kan vurderes, om emissionsgrænseværdierne, som anført i bilag V til direktiv 2010/75/EU, under hensyntagen til del 4 i samme bilag er overholdt, og fyringsanlæggenes driftstimeantal fastsættes i de tilfælde, hvor det er relevant for gennemførelsen af direktivet.
(3)
I artikel 14, stk. 1, litra f), i direktiv 2010/75/EU kræves det, at godkendelsen skal omfatte foranstaltninger, som vedrører andre vilkår end normale driftsvilkår som f.eks. opstart og nedlukning. Sådanne foranstaltninger kan indgå i almindelige bindende forskrifter, jf. direktiv 2010/75/EU, artikel 6.
(4)
Emissionerne fra fyringsanlæg har som regel en højere koncentration i opstarts- og nedlukningsperioderne end under normale driftsforhold. I betragtning af at målet for direktiv 2010/75/EU er at forebygge emissioner, bør disse perioder være så korte som muligt.
(5)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 75 i direktiv 2010/75/EU -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Denne afgørelse indeholder regler for fastsættelse af de opstarts- og nedlukningsperioder, som er omhandlet i artikel 3, nr. 27), og i bilag V, del 4, nr. 1, til direktiv 2010/75/EU.
Denne afgørelse gælder for fyringsanlæg, som er omfattet af kapitel III i direktiv 2010/75/EU.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »minimumsopstartsbelastning for normal produktion«: den minimumsopstartsbelastning, som kræves for at drive de fyringsanlæg, der producerer elektricitet efter igangsættelsen af opstarten, hvorefter anlægget er i stand til sikkert og pålideligt at levere output til et forsyningsnet, en varmeakkumulator eller et industrianlæg
2) »minimumsnedlukningsbelastning for normal produktion«: den minimumsbelastning, hvorved anlægget ikke længere sikkert og pålideligt kan levere output til et forsyningsnet, en varmeakkumulator eller et industrianlæg, og anses for at være ved at lukke ned.
Artikel 3
Generelle regler for fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder
For fastsættelse af slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden gælder følgende regler:
1)
De kriterier eller parametre, som anvendes til fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder, skal være gennemsigtige og eksternt kontrollerbare.
2)
Fastsættelsen af opstarts- og nedlukningsperioder baseres på forhold, som tillader stabil drift, og hvor der samtidig er taget højde for sundhed og sikkerhed.
3)
De perioder, hvor et fyringsanlæg efter opstarten drives stabilt og sikkert med brændstofforsyning, men uden eksport af varme, elektricitet eller mekanisk energi, er ikke omfattet af opstarts- og nedlukningsperioderne.
Artikel 4
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder i godkendelsen
1. For så vidt angår fastsættelsen af opstarts- og nedlukningsperioder i godkendelsen af anlæg og dertil hørende fyringsanlæg skal de foranstaltninger, der er anført i artikel 14, stk. 1, litra f), i direktiv 2010/75/EU, omfatte:
a)
mindst én af følgende
i)
slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden, der angives i tærskelværdier for belastning jf. artikel 6-8, ud fra den betragtning at minimumsnedlukningsbelastningen for normal produktion kan være mindre end minimumsopstartsbelastningen for normal produktion, idet fyringsanlægget eventuelt kan fungere normalt ved en mindre belastning, når det ved brug har nået en tilstrækkelig temperatur
ii)
adskilte processer eller tærskler for operationelle parametre, som er forbundet med slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden, og som er tydelige, lette at kontrollere og kan bruges på den anvendte teknologi, jf. artikel 9
b)
foranstaltninger, som sikrer, at opstarts- og nedlukningsperioderne er så korte som muligt
c)
foranstaltninger, som sikrer, at alt kontroludstyr anvendes så hurtigt som teknisk muligt
Med henblik på første afsnit skal der tages hensyn til fyringsanlæggets tekniske og driftsmæssige egenskaber, dets enheder og de tekniske krav til de installerede reduktionsteknikker.
2. Hvis nogen af aspekterne ved fyringsanlægget, som har indflydelse på opstarts- og nedlukningsperioderne, ændres, herunder det installerede udstyr, brændselstype, anlæggets rolle i systemet og de installerede reduktionsteknikker, skal godkendelsesvilkårene for opstarts- og nedlukningsperioderne tages op til fornyet overvejelse og om nødvendigt opdateres af den kompetente myndighed.
Artikel 5
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for fyringsanlæg bestående af to eller flere enheder
1. Til beregningen af de gennemsnitlige emissionsværdier, jf. bilag V, del 4, nr. 1, i direktiv 2010/75/EU, gælder følgende regler for fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for fyringsanlæg bestående af to eller flere enheder:
a)
Der ses bort fra de værdier, som måles under opstartsperioden for den første enhed, der starter, og under nedlukningsperioden for den sidste forbrændingsenhed, der lukker ned.
b)
Der ses kun bort fra de værdier, som fastslås under øvrige individuelle forbrændingsenheders opstarts- og nedlukningsperioder, hvis de bliver målt, eller i de tilfælde, hvor måling ikke er teknisk eller økonomisk muligt, beregnet for hver enkelt af de pågældende enheder.
2. I forbindelse med artikel 3, nr. 27, i direktiv 2010/75/EU omfatter opstarts- og nedlukningsperioderne for fyringsanlæg bestående af to eller flere enheder kun opstartsperioden for den første forbrændingsenhed, der starter op, og nedlukningsperioden for den sidste enhed, der lukker ned.
For fyringsanlæg, hvor del 1, punkt 2, 4 og 6, i bilag V til direktiv 2010/75/EU tillader anvendelse af en emissionsgrænseværdi for en del af anlægget, der udleder sine røggasser gennem en eller flere særskilte kanaler i en fælles skorsten, kan opstarts- og nedlukningsperioderne fastsættes separat for hver af sådanne dele af anlægget. Opstarts- og nedlukningsperioderne for en del af anlægget består følgelig i opstartsperioden for den første forbrændingsenhed, der starter i den del af anlægget, og nedlukningsperioden for den sidste forbrændingsenhed, der lukker ned i den del af anlægget.
Artikel 6
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for fyringsanlæg, som producerer elektricitet eller leverer strøm til mekaniske drivsystemer, ved hjælp af tærskelværdier for belastning
1. For fyringsanlæg, som producerer elektricitet, og for fyringsanlæg, som producerer mekanisk energi, anses opstartsperioden for at slutte, når anlægget når minimumsopstartsbelastningen for normal produktion.
2. Nedlukningsperioden anses for at begynde, når afslutningen af brændselstilførslen er igangsat, efter at minimumsnedlukningsbelastningen for normal produktion er nået, og der ikke længere leveres elektricitet til forsyningsnettet, eller den producerede mekaniske energi ikke længere kan bruges i den mekaniske belastning.
3. De tærskler for belastning, der anvendes til at fastsætte slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden for elektricitetsproducerende fyringsanlæg og angives i anlæggets godkendelse, skal være en fast procentdel af fyringsanlæggets nominelle effekt.
4. De tærskler for belastning, der anvendes til at fastsætte slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden for fyringsanlæg, der producerer mekanisk energi og angives i anlæggets tilladelse, skal være en fast procentdel af fyringsanlæggets mekaniske effekt.
Artikel 7
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for varmeproducerende fyringsanlæg ved hjælp af tærskelværdier for belastning
1. For varmeproducerende fyringsanlæg anses opstartsperioden for at starte, når anlægget når minimumsopstartsbelastningen for normal produktion, og varme sikkert og pålideligt kan leveres til distributionsnettet, en varmeakkumulator eller direkte til et lokalt industrianlæg.
2. Nedlukningsperioden anses for at begynde, når minimumsnedlukningsbelastningen for normal produktion er nået, og varme ikke længere sikkert og pålideligt kan leveres til distributionsnettet, en varmeakkumulator eller bruges direkte af et lokalt industrianlæg.
3. De tærskler for belastning, der anvendes til at fastsætte slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden for varmeproducerende fyringsanlæg, og angives i anlæggets godkendelse skal være en fast procentdel af fyringsanlæggets varmeeffekt.
4. De perioder, hvor varmeproducerende anlæg opvarmer en akkumulator eller et reservoir uden at eksportere varme, betragtes som driftstid og ikke som opstarts- eller nedlukningsperioder.
Artikel 8
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for varme- og elektricitetsproducerende fyringsanlæg ved hjælp af tærskelværdier for belastning
For fyringsanlæg, der producerer elektricitet og varme, fastsættes opstarts- og nedlukningsperioderne som angivet i artikel 6 og 7, idet der tages hensyn til den producerede elektricitet såvel som den producerede varme.
Artikel 9
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder ved hjælp af operationelle parametre eller adskilte processer
For at fastsætte minimumsopstartsbelastning og minimumsnedlukningsbelastning for normal produktion defineres der mindst tre kriterier, så slutningen på opstartsperioden eller starten på nedlukningsperioden anses for at være nået, når mindst to af kriterierne er opfyldt.
Disse kriterier vælges blandt følgende:
1)
adskilte processer, der er anført i bilaget, eller lignende processer, som passer til anlæggets tekniske egenskaber
2)
tærskler for de operationelle parametre, der er anført i bilaget, eller lignende operationelle parametre, som passer til anlæggets tekniske egenskaber.
Artikel 10
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2012.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2012. május 7.)
az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv vonatkozásában alkalmazandó indítási és leállítási időszakok meghatározásáról
(az értesítés a C(2012) 2948. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/249/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 41. cikke első bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
A 2010/75/EU irányelv nem határoz meg indítási és leállítási időszakokat, bár ezek az irányelv több rendelkezéséhez is kapcsolódnak.
(2)
A 2010/75/EU irányelv III. fejezetének hatálya alá tartozó tüzelőberendezések esetében, amennyiben az irányelv végrehajtása szempontjából releváns, szükséges az indítási és leállítási időszakok meghatározása a 2010/75/EU irányelv V. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékek betartásának - a melléklet 4. részét figyelembe véve történő - értékeléséhez, valamint a tüzelőberendezések üzemóráinak meghatározásához.
(3)
A 2010/75/EU irányelv 14. cikke (1) bekezdésének f) pontja előírja, hogy az engedélynek tartalmaznia kell a normál üzemeltetési feltételektől eltérő feltételekre - például az indítási és leállítási műveletekre - vonatkozó intézkedéseket. A 2010/75/EU irányelv 6. cikkének értelmében a tagállamok ezeket az intézkedéseket belefoglalhatják az általánosan kötelező előírásokba.
(4)
A tüzelőberendezések kibocsátása az indítási és a leállítási időszakban általában koncentráltabb a normál üzemeltetésnél való kibocsátásnál. A 2010/75/EU kibocsátásmegelőzési céljaira tekintettel ezeket az időszakokat a lehető legrövidebb időtartamra kell korlátozni.
(5)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy és alkalmazási kör
E határozat megállapítja a 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 27. pontjában és V. melléklete 4. részének 1. pontjában említett indítási és leállítási időszakok meghatározására vonatkozó szabályokat.
E határozat a 2010/75/EU irányelv III. fejezetének hatálya alá tartozó tüzelőberendezésekre alkalmazandó.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
1. „a stabil termeléshez szükséges minimum indítási terhelés”: az energiatermelő tüzelőberendezés beindítását követő folyamatos működéssel összeegyeztethető minimális terhelés, amely mellett a termelt energia biztonságos és megbízható módon eljuttatható a berendezésből a hálózatba, hőtárolóba vagy valamely ipari telephelyre;
2. „a stabil termeléshez szükséges minimum leállítási terhelés”: az a minimális terhelés, amelynél a termelt energia már nem juttatható el biztonságos és megbízható módon a tüzelőberendezésből a hálózatba, hőtárolóba vagy valamely ipari telephelyre, és hamarosan leáll.
3. cikk
Az indítási és leállítási időszak meghatározására érvényes általános szabályok
Az indítási időszak végének és a leállítási időszak kezdetének meghatározására a következő szabályok alkalmazandók:
1.
az indítási és leállítási időszak meghatározásához alkalmazott feltételek vagy paraméterek átláthatók és külső forrással alátámaszthatók;
2.
az indítási és leállítási időszak meghatározása az egészséget és biztonságot garantáló stabil termelést lehetővé tévő feltételeken alapul;
3.
az indítási és leállítási időszaknak nem képezi részét az az időszak, amely alatt a tüzelőberendezés az indítást követően tüzelőanyag-ellátással - hő-, villamos és mechanikus energia kinyerése nélkül - stabil és biztonságos módon üzemel.
4. cikk
Az indítási és leállítási időszak engedélyben történő meghatározása
(1) Az indítási és leállítási időszaknak a tüzelőberendezést tartalmazó létesítmény engedélyében történő meghatározásához a 2010/75/EU irányelv 14. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett intézkedések között szerepelniük kell:
a)
az alábbiak közül legalább egynek:
i.
az indítási időszak vége és a leállítási időszak kezdete, terhelési határértékben kifejezve, a 6., 7. és 8. cikkel összhangban, valamint figyelembe véve, hogy a stabil termeléshez szükséges minimum leállítási terhelés értéke alatta maradhat a stabil termeléshez szükséges minimum indítási terhelés értékének, mivel a tüzelőberendezés hőmérséklete egy bizonyos működési időszakot követően elérheti a stabil termeléshez szükséges azon hőmérsékletet, amelyen már alacsonyabb terhelés mellett is tud működni;
ii.
a 9. cikk alapján az indítási időszak végéhez és a leállítási időszak kezdetéhez kapcsolódó külön eljárások vagy működési paraméterekre vonatkozó határértékek, amelyek egyértelműek, könnyen ellenőrizhetőek és illeszkednek az alkalmazott technológiához;
b)
azt biztosító intézkedések, hogy az indítási és leállítási időszakok a lehető legrövidebbek legyenek;
c)
azt biztosító intézkedések, hogy a gyakorlati megvalósíthatóság szerint a lehető leghamarabb beindítsák valamennyi kibocsátáscsökkentő berendezést.
Az első albekezdés alkalmazásában figyelembe kell venni a tüzelőberendezés és egységei műszaki és működési jellemzőit, valamint az alkalmazott kibocsátáscsökkentő technikák alkalmazására vonatkozó műszaki előírásokat.
(2) A tüzelőberendezéssel kapcsolatos, az indítási és leállítási időszakot befolyásoló tényezők - többek között az üzembe helyezett berendezés, a tüzelőanyag típusa, a tüzelőberendezés rendszerbeli helyzete és az alkalmazott kibocsátáscsökkentő technikák - változása esetén az illetékes hatóság újra megvizsgálja az engedélyben szereplő, az indítási és leállítási időszakhoz kapcsolódó feltételeket, és adott esetben módosítja azokat.
5. cikk
A két vagy több egységből álló tüzelőberendezések indítási és leállítási időszakának meghatározása
(1) A 2010/75/EU irányelv V. melléklete 4. részének 1. pontjában említett átlagos kibocsátási határértékek kiszámításakor a két vagy több egységből álló tüzelőberendezések indítási és leállítási időszakát a következő szabályok alapján kell meghatározni:
a)
figyelmen kívül kell hagyni az első tüzelőegység indítása és az utolsó egység leállítása során mért értékeket;
b)
az egyes egységek egyéb indítása és leállítása során meghatározott értékeket csak akkor nem kell figyelembe venni, ha azokat az egyes egységekre nézve külön mérték, vagy - amennyiben a mérés műszaki vagy gazdasági szempontból nem megvalósítható - külön számították.
(2) A 2010/75/EU irányelv 3. cikke 27. pontjának alkalmazásában a két vagy több egységből álló tüzelőberendezésekre vonatkozóan az indítási időszak az első tüzelőegység indításának időszaka, a leállítási időszak pedig az utolsó tüzelőegység leállításának időszaka.
Azon tüzelőberendezések esetében, amelyekre vonatkozóan a 2010/75/EU irányelv V. melléklete 1. részének 2., 4. és 6. pontja lehetővé teszi kibocsátási határérték alkalmazását a tüzelőberendezés azon részére, amely közös kéményben egy vagy több külön füstcsatornán keresztül bocsátja ki a füstgázokat, az indítási és a leállítási időszak minden ilyen rész esetében külön-külön meghatározható. Ilyen esetben a tüzelőberendezés valamely része esetében az indítási időszak a tüzelőberendezés adott részében beinduló első tüzelőegység indítási időszakának, a leállítási időszak a tüzelőberendezés adott részében leálló utolsó tüzelőegység leállítási időszakának felel meg.
6. cikk
A villamosenergia-termelő vagy a mechanikai meghajtáshoz szükséges energiát termelő tüzelőberendezések indítási és leállítási időszakának terhelési határértékkel történő meghatározása
(1) A villamosenergia-termelő tüzelőberendezések és a mechanikai meghajtásra termelő tüzelőberendezések esetében az indítási időszak akkor ér véget, amikor a tüzelőberendezés eléri a stabil termeléshez szükséges minimum indítási terhelést.
(2) A leállítási időszak akkor kezdődik, amikor a stabil termeléshez szükséges minimum leállítási terhelést elérve megkezdődik a tüzelőanyag-ellátás megszüntetése; ettől az időponttól kezdve a termelt villamos energia nem áll tovább rendelkezésre a hálózatban, vagy az előállított mechanikai teljesítmény már nem elegendő a mechanikai terheléshez.
(3) A villamosenergia-termelő tüzelőberendezés indulási időszaka végének és leállítási időszaka kezdetének meghatározásához használandó és a tüzelőberendezés engedélyébe belefoglalandó terhelési határértékeket a tüzelőberendezés névleges elektromos teljesítményéhez viszonyított százalékos értékben kell meghatározni.
(4) A mechanikai meghajtáshoz szükséges energiát termelő tüzelőberendezés indulási időszaka végének és leállítási időszaka kezdetének meghatározásához használandó és a tüzelőberendezés engedélyébe belefoglalandó terhelési határértékeket a tüzelőberendezés leadott mechanikai teljesítményéhez viszonyított százalékos értékben kell meghatározni.
7. cikk
A hőtermelő tüzelőberendezések indítási és leállítási időszakának terhelési határértékkel történő meghatározása
(1) Hőtermelő tüzelőberendezés esetében az indítási időszak akkor végződik, amikor az üzem eléri a stabil termeléshez szükséges minimum indítási terhelést, a hő pedig biztonságosan és megbízhatóan továbbítható az elosztóhálózatba és a hőtárolóba, vagy közvetlenül felhasználható valamely ipari telephelyen.
(2) A leállítási időszak a stabil termeléshez szükséges minimum leállítási terhelés elérését követően kezdődik, amikor a hő már nem továbbítható biztonságos és megbízható módon a hálózatba, illetve nem használható fel közvetlenül valamely ipari telephelyen.
(3) A hőtermelő tüzelőberendezés indulási időszaka végének és leállítási időszaka kezdetének meghatározásához használandó és a hőtermelő tüzelőberendezés engedélyébe belefoglalandó terhelési határértékeket a tüzelőberendezés névleges hőteljesítményéhez viszonyított százalékos értékben kell meghatározni.
(4) A tároló hőtermelő berendezés általi felfűtéséhez felhasznált idő, amely alatt nem történt hőkinyerés, nem számít bele az indítási és leállítási időszakba, hanem üzemórának számít.
8. cikk
A hő- és villamosenergia-termelő tüzelőberendezések indítási és leállítási időszakának terhelési határértékkel történő meghatározása
A hő- és villamosenergia-termelő tüzelőberendezés esetében az indítási és leállítási időszak meghatározása a 6. és 7. cikknek megfelelően történik, egyaránt figyelembe véve a megtermelt villamos energiát és a megtermelt hőmennyiséget.
9. cikk
Az indítási és leállítási időszak működési paraméterekkel vagy külön eljárásokkal történő meghatározása
A stabil termeléshez szükséges minimum indítási és minimum leállítási terhelés meghatározásához legalább három feltételt kell meghatározni; az indítási időszak akkor végződik, illetve a leállítási időszak akkor kezdődik, amikor a feltételek közül legalább kettő egyszerre teljesül.
A feltételeket az alábbiakból kell kiválasztani:
1.
a mellékletben meghatározott külön eljárások vagy a tüzelőberendezés műszaki jellemzői alapján meghatározott egyenértékű eljárások;
2.
a mellékletben meghatározott működési paraméterekre vonatkozó határértékek vagy a tüzelőberendezés műszaki jellemzői alapján meghatározott egyenértékű működési paraméterek.
10. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 7-én.