KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 29. september 2010
om Tysklands statsstøtte C 32/09 (ex NN 50/09) til omstruktureringen af Sparkasse KölnBonn
(meddelt under nummer K(2010) 6470)
(Kun den tyske tekst er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/526/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Tyskland anmeldte foranstaltningerne den 21. oktober 2009.
(2)
Ved beslutning af 4. november 2009 (2) (»beslutningen om at indlede proceduren«) drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at rekapitaliseringsforanstaltningerne for Sparkasse KölnBonn (»banken«) udgjorde statsstøtte, og rejste tvivl om, hvorvidt foranstaltningerne for Sparkasse KölnBonn kunne anses for at være forenelige med det indre marked i medfør af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. Endvidere krævede Kommissionen, at de tyske myndigheder skulle indsende en omstruktureringsplan.
(3)
Den 6. januar 2010 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og interesserede parter blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger.
(4)
Den 11. februar 2010 fremsendte Tyskland en omstruktureringsplan, som blev drøftet på en række møder og telekonferencer mellem december 2009 og september 2010.
(5)
Tyskland fremsendte yderligere oplysninger og opdateringer til omstruktureringsplanen den 15. januar, 10., 12. og 24. februar, 10. og 26. marts, 21. og 28. maj, 8. og 11. juni, 23. juli og 10. og 23. august 2010. Den endelige version af omstruktureringsplanen blev fremsendt den 1. september 2010.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN
(6)
Sparkasse KölnBonn er en tysk sparekasse. Den blev etableret i sin nuværende form i 2005 som resultat af en fusion mellem Stadtsparkasse Köln og Sparkasse Bonn, hvis ejere (»Träger«, ansvarlige offentlige institutioner, i det følgende benævnt »ejer«) var henholdsvis Köln og Bonn kommune. Köln ejer indirekte en andel på 70 % af den nye bank, mens Bonn ejer 30 %. Efter fusionen er rollen som ejer af Sparkasse KölnBonn overtaget af foreningen Zweckverband Sparkasse KölnBonn (»Zweckverband«). Zweckverband er en offentligretlig kommunesammenslutning. De eneste deltagere i Zweckverband er Köln kommune (70 %) og Bonn kommune (30 %).
(7)
I slutningen af 2008 var Sparkasse KölnBonn den næststørste sparekasse i Tyskland med en balance på 31 mia. EUR. Sparkasse KölnBonn havde på dette tidspunkt en Moody's rating på Aa2. Denne blev ændret til A1 den 15. marts 2010.
(8)
Sparkasse KölnBonn leverer banktjenester til detailkunder (Privatkundengeschäft) og erhvervskunder (Firmenkundengeschäft). Banken har et regionalt fokus og er aktiv inden for projektfinansiering og kapitalmarkeder (Kapitalmarktgeschäft) samt andre finansielle aktiviteter såsom formueforvaltning.
(9)
Banken driver kun virksomhed i Köln-Bonn-regionen, hvor den havde en markedsandel på ca. [30-35] (3) % for private indlån, ca. [20-25] % for udlån til private kunder og [15-20] % for kreditter til erhvervskunder i 2008 (4).
3. STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(10)
Sparkasse KölnBonns kapital blev forhøjet med i alt 650 mio. EUR
i)
ved udstedelse af udbytterettigheder (Genussrechte) i slutningen af 2008 og
ii)
ved passive indskud (Stille Einlage) i begyndelsen af 2009.
3.1. Udbytterettigheder (Genussrechte)
(11)
I december 2008 tegnede Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (»Förderungsgesellschaft«) nominelle udbytterettigheder i Sparkasse KölnBonn på 300 mio. EUR i to trancher à 150 mio. EUR.
(12)
Förderungsgesellschaft er et 100 % ejet datterselskab af Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (rhinsk sparekassesammenslutning - »RSGV«). RSGV er en offentligretlig sammenslutning (»Körperschaft des öffentlichen Rechts«) af alle sparekasser og deres offentlige ejere i Rheinland og repræsenterer sparekasserne og deres (offentlige) ejere. Ifølge sine vedtægter er formålet med Förderungsgesellschaft at støtte sparekasserne i RSGV. Förderungsgesellschaft kan indskyde kapital i sparekasser udelukkende med det formål at udvikle nye kreditgivningsaktiviteter og kan modtage lån.
(13)
Udbyttekuponen for udbytterettighederne er 8 %. Udbytterettighederne løber frem til den 31. december 2013. Ud fra et lovgivningsmæssigt synspunkt betragtes udbytterettighederne som supplerende egenkapital (Tier 2-kapital).
(14)
Udbytterettighederne deltager i de årlige underskud svarende til forholdet mellem indskuddet med udbytterettigheder (»Genussrechtskapital«) og den øvrige i underskuddet deltagende egenkapital. Udbytterettighederne omfatter en […] fremførsel af betalingerne, dvs. at bortfaldne betalinger på udbytterettighederne skal efterbetales op til [2-6] år efter deres udløb. Det samme gælder betalingerne til at supplere den nominelle værdi af udbytterettighederne, hvis den udtømmes som følge af underskudsdeltagelsen.
(15)
For at finansiere rettighederne optog Förderungsgesellschaft to lån hos […]. Disse lån har en fast rente på [4-5] % i udbytterettighedernes løbetid. Lånet er garanteret til […] af RSGV, som fra Förderungsgesellschaft vil modtage et garantiafkast på [1,8-2,5] %.
3.2. Passive kapitalindskud
(16)
Kontrakterne om de passive kapitalindskud blev indgået den 2. januar 2009 og den 27. februar 2009 mellem Sparkasse KölnBonn og Zweckverband, i hvilken forbindelse der blev oprettet et »Stille Gesellschaft« for i alt 350 mio. EUR, som blev udbetalt i to trancher, 300 mio. EUR den 2. januar og 50 mio. EUR den 1. april 2009. Passive kapitalindskud er et instrument, hvor investoren ikke får nogen stemmerettigheder, men modtager afkast. Instrumentet er uamortisabelt og betragtes som kernekapital (Tier 1-kapital). De passive kapitalindskud besiddes af Zweckverband.
(17)
For at finansiere de passive kapitalindskud har Zweckverband optaget et lån på 300 mio. EUR for første tranche. 50 % af lånet er ydet af […], og de resterende 50 % af […]. Afkastet på lånet, som skal betales af Zweckverband, svarer til 12-måneders EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Anden tranche på 50 mio. EUR blev refinansieret med et lån fra […] med et afkast på EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Hverken Köln eller Bonn har stillet nogen specifik garanti, men begge kommuner hæfter ubegrænset for alle Zweckverbands forpligtelser i henhold til Zweckverbands stiftelsesoverenskomst.
(18)
Sparkasse Köln Bonn betaler for de passive kapitalindskud et afkast på 12-måneders EURIBOR plus 7,25 %. Dette afkast blev fastsat i overensstemmelse med en ekspertvurdering fra Deutsche Bank. Afkastet afhænger af overskud på balancen og betales ikke, hvis Sparkasse KölnBonn ikke får overskud i året. Vederlaget udbetales ikke, hvis kapitalprocenten på forfaldstidspunktet er under 9 %, og hvis udbetalingen ville medføre eller øge et underskud i det relevante regnskabsår. Hvis udbetalingen udsættes, består der ingen forpligtelse til efterbetaling af det bortfaldne beløb på et senere tidspunkt. Desuden deltager det passive kapitalindskud i et eventuelt balanceunderskud proportionelt til den samlede i underskuddet deltagende kapital.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(19)
I henhold til omstruktureringsplanen vil Sparkasse KölnBonn fokusere på sin vedtægtsbestemte forretningsmodel som regional sparekasse. Banken vil koncentrere sig om at levere typiske detailbankydelser til sine traditionelle kundesegmenter, som er privatkunder og SMV’er, og vil trække sig ud af andre aktiviteter, såsom proprietary trading eller investering i strukturerede produkter og frasælge ikke-nøgledatterselskaber. Desuden vil banken nedbringe sine administrationsudgifter betydeligt.
4.1. Beskrivelse af omstruktureringsplanen
(20)
Sparkasse KölnBonn vil fokusere på at levere tjenester til kunder i Köln-Bonn-regionen i segmenterne for privatkunder, private banking, SMV’er samt erhvervskunder og institutionelle kunder. Banken vil fokusere på erhvervskunder med en årsomsætning på højst 250 mio. EUR.
(21)
Sparkasse KölnBonn vil reducere sin store krediteksponering ved at begrænse kreditlinjerne, kræve ekstra sikkerhed eller overføre risiciene til andre kreditinstitutioner. I erhvervskundesegmentet har Sparkasse KölnBonn allerede reduceret eksponeringen med 551,5 mio. EUR og vil reducere den yderligere med [900-1 100] mio. EUR inden udgangen af 2013 fra det oprindelige niveau på 2,8 mia. EUR i 2008. Desuden vil krediteksponeringen på [800-900] mio. EUR bevilget til institutioner uden forbindelse til Köln-Bonn-regionen blive reduceret inden udgangen af 2013 ved hjælp af samme instrumenter (se bilag I, punkt 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn har allerede reduceret sin proprietary trading-portefølje fra 550 mio. EUR til [20-23] mio. EUR i dag, hvilket vil blive reduceret yderligere til 0. Banken vil ophøre med enhver form for proprietary trading-aktiviteter i fremtiden og overvejer at opgive sin status som kreditinstitut med handelsbeholdning, (»Handelsbuchinstitut«), og dermed regnskabsføre alle de resterende begrænsede handelsaktiviteter under porteføljebeholdningen. De vil kvalitativt være begrænset til visse produkter og skal overholde kvantitative daglige eksponeringsgrænser (markedsrisiko [3-5] mio. EUR, se bilag I, punkt 2).
(23)
En af de største årsager til Sparkasse KölnBonns tab i 2008 var investeringerne i de såkaldte ABS-porteføljer og SAA-porteføljer (»Strategic Asset Allocation«). På det tidspunkt, hvor Sparkasse KölnBonn investerede i ABS-porteføljen, erhvervede den geografisk diversificerede (5) aktiver overvejende med en AAA-rating, herunder RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) og CLO (10). I slutningen af 2007 beløb ABS-porteføljen sig til 1,05 mia. EUR i Sparkasse KölnBonns regnskaber. SAA er en investering i særlige foreninger, gennem hvilke Sparkasse KölnBonn besad en diversificeret portefølje bl.a. bestående af internationale ordinære aktier, REIT (11) og obligationer, herunder »High Yield« og »Emerging Markets«. I slutningen af 2007 beløb denne portefølje sig til 2,2 mia. EUR i Sparkasse KölnBonns regnskaber. Selv om Sparkasse KölnBonn sigtede mod en bred diversificering af sine ABS- og SAA-porteføljer, blev den hårdt ramt af finanskrisen. Begge porteføljer bidrog primært til de nedskrivninger på 249 mio. EUR (12), som Sparkasse KölnBonn var nødt til at foretage for sin investeringsportefølje i 2008 i tillæg til de 108 mio. EUR, der allerede var nedskrevet i 2007.
(24)
I sin omstruktureringsplan klassificerede Sparkasse KölnBonn ABS- og SAA-investeringerne som værende uforenelige med risikoprofilen og bankens strategiske omlægning til en traditionel sparekasse. Derfor besluttede banken at frasælge eller udfase disse forpligtelser fuldt ud frem til 2014. Sparkasse KölnBonn halverede sine SAA-investeringer i marts 2008 for at begrænse sin eksponering for aktier. Den foretog flere frasalg i 2009, hvilket betød, at SAA-porteføljen blev reduceret til 468 mio. EUR pr. 30. september 2009. Virkningen af den tilbageværende ABS-eksponering (nominelt 970 mio. EUR pr. 30. september 2009) på Sparkasse KölnBonns regnskab, vil blive absorberet ved hensættelser og risikodækning i 2010. I [2012-2014] vil hele den resterende portefølje blive solgt.
(25)
Sparkasse KölnBonn har iværksat omfattende omkostningsbesparelser, herunder personalenedskæringer, optimering af interne processer og lukning af 22 af de eksisterende 131 afdelinger inden midten af 2011. Som resultat deraf vil banken gradvist reducere sine administrationsudgifter med [5-8] % frem til 2014 (13).
(26)
Tyskland har givet tilsagn om, at banken vil overholde restriktionerne på kuponbetalinger (bilag I, punkt 7), reklame (bilag I, punkt 9) og forbud mod erhvervelser (bilag I, punkt 8) samt et forbud mod prislederskab, ifølge hvilket Sparkasse KölnBonn frem til slutningen af 2014 ikke vil tilbyde bedre renter på indlån og realkreditlån end de bedste fra sine 10 største konkurrenter (for indlån med hensyn til markedsandele for konkurrenter, som er aktive på det relevante marked i Köln-Bonn-regionen, og for realkreditlån med hensyn til markedsandel for ny produktion i Tyskland, se bilag I, punkt 5).
4.2. Omstrukturering af datterselskaber
(27)
Sparkasse KölnBonn planlægger at nedbringe antallet af datterselskaber med en tredjedel. Af porteføljen af datterselskaber på 635 mio. EUR i bankens regnskab pr. 31. december 2008 blev [20-40] mio. EUR solgt eller afviklet inden udgangen af 2009, og yderligere [180-250] mio. EUR skal frasælges. Med denne foranstaltning forfølger Sparkasse KölnBonn to mål afhængigt af typen af datterselskab. For det første har frasalgene af ikke-nøgledatterselskaber (14), som er aktive i regionale udviklingsprojekter eller kommunalt og socialt boligbyggeri, til formål at reducere Sparkasse KölnBonns risikoeksponering og sårbarhed. For det andet har salget af andele i enheder, der kun har indirekte forbindelse til Sparkasse KölnBonns aktiviteter, til formål at indbringe midler til finansiering af omstruktureringen af Sparkasse KölnBonn. Bilag I, punkt 10 og 13, indeholder en fuldstændig liste over de datterselskaber, der skal frasælges.
(28)
Eksempler på frasalg i den anden gruppe er andele i virksomheder som RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG og neue leben Pensionsverwaltung AG. Disse salg er allerede gennemført og har givet en fortjeneste på i alt ca. [25-35] mio. EUR.
(29)
For nogle datterselskaber, som har en værdi af ca. [70-100] mio. EUR, forventer Sparkasse KölnBonn ikke, at der vil være særlig stor interesse fra private tredjepartskøbere. Dette skyldes primært disse enheders beskaffenhed, idet de er små, beskæftiger sig med socialt boligbyggeri og regionaludvikling i samarbejde med Köln kommune, eller på grund af deres ejerforhold, som allerede er domineret af Köln kommune. Derfor overvejer banken at sælge disse aktiviteter til [Köln kommune eller en virksomhed forbundet med Köln kommune]. Salget vil ske til markedsværdi, som skal vurderes af en uafhængig ekspert. Aktiverne i de datterselskaber, der skal sælges til Köln kommune, er primært knyttet til aktiviteter i forbindelse med fast ejendom.
(30)
I forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne vil banken reducere sine risikovægtede aktiver med [2-5] mia. EUR til [15-20] mia. EUR (dvs. med [15-20] %) (uden at medregne den fremtidige vækst i nøgleaktiviteterne i løbet af omstruktureringsperioden). Hvis væksten i nøgleaktiviteterne medregnes, vil reduktionen i de risikovægtede aktiver være [10-15] % frem til 2014. Sparkasse KölnBonns […] vil blive reduceret med [4-6] mia. EUR til [20-30] mia. (dvs. med [15-20] %) (uden at medregne den fremtidige vækst i nøgleaktiviteterne i løbet af omstruktureringsperioden). Hvis væksten i nøgleaktiviteterne medregnes, vil omstruktureringsforanstaltningerne give en reduktion i de samlede aktiver på 5 %.
4.3. Evnen til at genoprette rentabiliteten i basisscenariet og stressscenariet
(31)
Tyskland har fremsendt et basisscenarie og et stressscenarie for at påvise Sparkasse KölnBonns evne til at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
(32)
I basisscenariet er de fremsendte finansielle prognoser baseret på antagelser, der er i overensstemmelse med de prognoser for Tyskland, som anerkendte økonomiske institutter har udsendt. Det forventes, at væksten i BNP vil forblive på samme beskedne niveau gennem hele omstruktureringsperioden. Arbejdsløsheden forventes at stige frem til 2011 og falde langsomt derefter. Endelig forventes det, at de aktuelle ugunstige rammebetingelser med lave renter vil vende i 2010 og derefter være konstant i resten af omstruktureringsperioden.
(33)
Som vist i tabel 1 nedenfor, forventes Sparkasse KölnBonn i basisscenariet at blive rentabel igen i 2010 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2014. I 2014 vil banken opnå en egenkapitalforrentning på [9-10] %. Endvidere viser diagram 1 de vigtigste resultatindikatorer for Sparkasse KölnBonn for årene 2008-2014.
Tabel 1
Sparkasse KölnBonns resultat før skat 2010-2014 i basisscenariet
Scenarie
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Basisscenariet
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Diagram 1
Sparkasse KölnBonns vigtigste resultatindikatorer for 2008-2014 - basisscenariet
Indikatorer
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Risikovægtede aktiver (15) (mia. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier 1-grad (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Egenkapitalforrentning
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Omkostningsprocent
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
I stressscenariet er de makroøkonomiske antagelser, at krisen vil fortsætte frem til 2011, og at der derefter vil være et langsomt opsving i 2012. I stressscenariet antages det, at der vil være yderligere to år med lave renter i forhold til basisscenariet.
(35)
I stressscenariet forventes Sparkasse KölnBonn igen at blive rentabel i 2012 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2014. I 2014 ville banken opnå en egenkapitalforrentning på [10-12,5] %. I stressscenariet vil kapitalprocenterne for Sparkasse KölnBonn og for hele den konsoliderede koncern være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen gennem hele omstruktureringsperioden. Tabel 2 og diagram 2 nedenfor viser de vigtigste resultatindikatorer for Sparkasse KölnBonn for 2008-2014 i stressscenariet.
Tabel 2
Sparkasse KölnBonns resultat før skat 2010-2014 i stressscenariet
Scenarie
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stressscenariet
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Diagram 2
Sparkasse KölnBonns vigtigste resultatindikatorer for 2008-2014 - stressscenariet
Indikatorer
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Risikovægtede aktiver (17) (mia. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier 1-grad (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Egenkapitalforrentning
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
Omkostningsprocent
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Eftersom den lave korte rente i øjeblikket er det, der trækker bankens indtjening mest ned, er der gennemført en yderligere følsomhedsanalyse af renten (scenarie 1: stigning i rentekurven på 100 basispoint, scenarie 2: fald i rentekurven på 50 basispoint). Denne analyse bekræftede, at en yderligere rentestigning ville forbedre Sparkasse KölnBonns rentabilitet, hvorimod en lavere rente ville reducere bankens rentabilitet, dvs. at et lineært fald på 50 basispoint i den korte rente ville reducere resultatet med [20-25] mio. EUR om året. Generelt viser den følsomhedsanalyse, som Tyskland har fremsendt, at Sparkasse KölnBonns sårbarhed over for store rentechok er begrænset.
4.4. God virksomhedsledelse
(37)
Tyskland fremsendte oplysninger, som viste, at de politisk drevne investeringer, som bidrog til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder, blev besluttet i perioden 1997-2004, altså før fusionen af Stadtsparkasse Köln med Sparkasse Bonn i 2005, hvor Sparkasse KölnBonn blev oprettet i sin nuværende form. Disse investeringer blev også besluttet under en anden retlig ramme, som primært var udstukket af Nordrhein-Westfalens sparekasselov (19). Siden da har Sparkasse KölnBonn forbedret sin virksomhedsledelse.
(38)
Som følge af ændringerne i strukturen i den ansvarlige offentlige institution for banken (Träger) efter fusionen i 2005, træffes vigtige beslutninger i Zweckverband af et kvalificeret flertal af aktionærernes afgivne stemmer, som er mindst 85 %, hvilket er mere end den andel, der besiddes af én enkelt kommune.
(39)
Antallet og størrelsen af instituttets organer er blevet reduceret, hvor f.eks. tilsynsrådet og bestyrelsen er blevet væsentligt mindre (20). Investeringsudvalget, som bestod af tre bestyrelsesmedlemmer, og som i den tidligere Stadtsparkasse Köln var berettiget til at træffe de indledende beslutninger om investeringer i datterselskaber, blev opløst. Bestyrelsen overtog ansvaret for investeringspolitikken med hensyn til aktiebesiddelser, som skal vurderes i henhold til økonomiske kriterier. Desuden kræver alle nye investeringer, som Sparkasse KölnBonn skal foretage, tilsynsrådets godkendelse.
(40)
Med ændringerne i sparekasseloven blev banken forpligtet til at nedsætte risiko- og regnskabsudvalg og give dem vidtgående kontrolbeføjelser. Loven kræver også, at medlemmerne af tilsynsrådet har de fornødne kvalifikationer til at vurdere og kontrollere sparekassers virksomhed. Bestyrelsen har eneansvaret og det overordnede ansvar for bankens ledelse og er ikke bundet af instrukser fra tilsynsrådet eller aktionærerne.
(41)
Ud over de allerede gennemførte forbedringer af ledelsesstrukturen vil Sparkasse KölnBonn styrke sin ledelse yderligere ved at øge antallet af uafhængige (21) medlemmer i styrelsesrådet fra to (i øjeblikket) til fire ud af 18. Fra den 1. januar 2011 vil medlemmerne af regnskabsudvalget blive reduceret fra ni til syv, og risikoudvalget vil blive reduceret fra ni til seks medlemmer. Investeringsudvalget og strategiudvalget vil blive opløst ved udgangen af henholdsvis 2011 og 2010. Investeringsudvalget vil naturligvis ikke længere have noget formål, når Sparkasse KölnBonn har frasolgt hovedparten af sine datterselskaber. Strategiudvalgets opgaver vil blive overtaget af bestyrelsen. Endelig vil beslutningsprocesserne med hensyn til erhvervelse af virksomheder blive ændret og omfatte enstemmige beslutninger i bestyrelsen og krav om, at investeringer, som overstiger [2-5] mio. EUR, allerede skal være vurderet positivt af en uafhængig ekspert i forbindelse med en due diligence-undersøgelse eller forretningsvurdering.
4.5. Hybridinstrumenter
(42)
Sparkasse KölnBonn har hybridkapital hos tredjepartsinvestorer (private udbytterettigheder) til en værdi af 224 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, som Tyskland har fremsendt, er Genussrechte og de private udbytterettigheder sideordnede. De passive kapitalindskud er efterstillet begge disse. Som vist i tabel 3 nedenfor er der siden 2008 ikke foretaget nogen kuponbetalinger på hybridinstrumenter. I 2008 og 2009 bidrog Genussrechte til tabene med 57,4 mio. EUR. De passive kapitalindskud og de private udbytterettigheder bidrog til tabene i 2009. Fra 2010 vil hybridinstrumenterne blive suppleret, og fra 2011 vil annullerede kuponbetalinger blive foretaget frem til 2012. I 2013 vil alle hybridinstrumenter blive suppleret, alle annullerede kuponbetalinger vil blive foretaget, og fuld kuponrente vil blive betalt på hvert enkelt instrument. Eftersom kuponbetalingerne udløses af overskud på resultatopgørelsen eller balancen, har Sparkasse KölnBonn ikke mulighed for at suspendere kuponbetalinger, hvis den har overskud, og en eventuel kapitalforringelse er blevet genoprettet.
Tabel 3
Sparkasse KölnBonns overskudsfordeling i 2009-2014 (basisscenariet)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Resultat før skat
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Overskudsfordeling i forhold til kapitalinstrumenter
Statens udbytterettig heder
Underskudsdeltagelse
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Private udbytterettig heder
Underskudsdeltagelse
0
12,5
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Passive kapitalindsk ud
Underskudsdeltagelse
0
19,5
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Tyskland har givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage nogen kuponbetalinger på de hybridinstrumenter, der besiddes af private investorer, medmindre den er kontraktligt forpligtet dertil (se bilag I, punkt 7).
4.6. WestLB
(44)
En anden årsag til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder var bankens andel i WestLB. Tidligere led Sparkasse KölnBonn tab på […] mio. EUR, fordi den som medlem af den regionale sammenslutning af sparekasser bidrog til den reservefond, som sammenslutningen havde etableret som sikkerhedsnet for sine medlemmer og Landesbanker. Fonden blev nødt til at gribe ind i forbindelse med redningen af WestLB i 2008. Den resterende risikoeksponering er knyttet til Sparkasse KölnBonns indirekte beholdning i WestLB og den resterende indirekte hæftelse for WestLB's nødlidende bank gennem RSGV.
(45)
Selv om Sparkasse KölnBonn ikke har investeret direkte i WestLB, er den eksponeret for RSGV's andel, idet Sparkasse KölnBonn har en direkte andel på ca. 19 % af RSGV. Ifølge de oplysninger Tyskland har fremsendt, er risikoen for, at en forringelse af RSGV's bogførte værdi for WestLB vil påvirke Sparkasse KölnBonn, meget begrænset. For det første er WestLB for nyligt blevet vurderet af en uafhængig ekspert, og dens bogførte værdi i RSGV's regnskab blev i den forbindelse reduceret pr. 31. december 2009 fra den historiske værdi på […] mia. EUR til […] mio. EUR pr. 31. december 2009. Derfor beløber Sparkasse KölnBonns indirekte andel i WestLB sig i øjeblikket til ca. […] mio. EUR. Desuden er det kun RSGV's kapitalværdi, der er relevant for Sparkasse KölnBonn, idet den kun er eksponeret for WestLB gennem sin andel i RSGV. Denne påvirkes ikke kun af værdien af WestLB, men også af RSGV's andre datterselskaber og investeringer. En værdiansættelse af andre RSGV-datterselskaber i slutningen af 2009 viste, at der var betydelige latente reserver, som ville være tilstrækkelige til at dække selv den potentielle nedskrivning af WestLB til 0 i det værst tænkelige scenarie.
(46)
Sparkasse KölnBonns forpligtelse til at bidrage [til …], som blev oprettet til dækning af de potentielle tab i den nyligt etablerede nødlidende bank, WestLB, beløber sig til […] mio. EUR over 25 år. Denne forpligtelse vil imidlertid ikke påvirke bankens evne til at opfylde lovkravene fremover, da bidragene [til...] kun skal tages fra fremtidige overskud.
4.7. Delvis tidlig tilbagebetaling
(47)
Tyskland har givet tilsagn om, at Sparkasse KölnBonn vil tilbagebetale en del af den modtagne kapital tidligere end fastlagt i betingelserne for instrumenterne (se bilag I, punkt 27). Tilbagebetalingen vil starte i 2011 og ske i to trin.
(48)
Det første trin består af salget af en tranche på 150 mio. EUR […] til Zweckverband. Transaktionen, og navnlig købsprisen vil ikke stille Förderungsgesellschaft bedre, end hvis det beholdt instrumentet (22). Zweckverband vil derefter konvertere Genussrechte, som i øjeblikket betragtes som Tier 2-kapital, til Tier 1-kapitalinstrumenter. Det nye instrument ville navnlig være efterstillet, ikke blive indløst i mindst 30 år og have ikke-kumulerende kuponbetalinger. Dette ville øge Sparkasse KölnBonns Tier 1-kapitalgrad med [0,8-1,0] %.
(49)
Stigningen i Tier 1-kapitalgraden åbner mulighed for det andet trin, som er Sparkasse KölnBonns tilbagekøb i 2011 af den resterende tranche af Genussrechte, som besiddes af Förderungsgesellschaft, og som har en nominel værdi på 150 mio. EUR. I alt vil de to trin resultere i et fald i Tier 2-kapitalgraden på [0,5-1,0] %. Desuden vil RSGV eller en anden aktør i sparekassesektoren til markedspris købe Sparkasse KölnBonns andele i to sparekasserelaterede […] (23) og […]. Salget af den indirekte andel i de to enheder ville reducere bankens samlede aktiver med yderligere [0,2-0,5] %. Salget af de to enheder er tæt knyttet til tilbagebetalingen af den anden tranche af Genussrechte, idet RSGV vil købe de to enheder med overskuddet fra salget af Genussrechte.
5. BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN VEDRØRENDE REKAPITALISERINGSFORANSTALTNINGEN
(50)
Kommissionen minder om, at den i denne sag den 4. november 2009 indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende rekapitaliseringsforanstaltningen, for så vidt angår dennes forenelighed med det indre marked i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, (24) som omstruktureringsstøtte.
(51)
Endvidere udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt en passende byrdefordeling var sikret på nogen måde, og hvorvidt konkurrencefordrejningen var begrænset, som statsstøttereglerne kræver (punkt 50 i beslutningen om at indlede proceduren).
(52)
Endelig konkluderede Kommissionen ikke, om rekapitaliseringsforanstaltningerne ville falde ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b, eller artikel 107, stk. 3, litra c), i lyset af usikkerhederne om, hvorvidt Sparkasse KölnBonns vanskeligheder skyldtes de investeringsbeslutninger, der blev truffet lang tid før krisen, eller krisen i sig selv. Kommissionen besluttede at fortsætte med en undersøgelse af de faktiske forhold for at bestemme det korrekte retsgrundlag og træffe en beslutning senere i processen.
6. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(53)
Kommissionen bemærker, at den ikke har modtaget nogen bemærkninger fra interesserede tredjeparter med hensyn til beslutningen om at indlede proceduren om rekapitaliseringsforanstaltningen.
7. BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND
(54)
Tyskland oplyste, at Kommissionens beslutning af 4. november 2009, hvori Kommissionen besluttede at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, var blevet gennemgået. De tyske myndigheder meddelte, at de fastholdt deres holdning om, at de rekapitaliseringsforanstaltninger, som Sparkasse KölnBonn havde modtaget i form af passive kapitalindskud og udbytterettigheder i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, ikke udgjorde statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Tyskland mente, at foranstaltningerne var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip i overensstemmelse med den begrundelse, der blev angivet før beslutningen om at indlede proceduren (se punkt 24-28 i beslutningen om at indlede proceduren).
(55)
Tyskland var uenig i Kommissionens vurdering om, at markedet for hybridinstrumenter på det tidspunkt, hvor rekapitaliseringsforanstaltningerne blev gennemført, dvs. i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, var fuldstændig svundet ind (25). Mere specifikt var Tyskland uenig i Kommissionens konklusion om, at ingen markedsøkonomisk investor eller ejer ville have foretaget en sådan investering på det pågældende tidspunkt, selv til en højere pris (se punkt 38 i beslutningen om at indlede proceduren). Myndighederne gjorde gældende, at markedsudviklingen ikke påvirkede Sparkasse KölnBonn, som kunne udstede efterstillede lån både i de sidste fire måneder i 2008 (på i alt [10-15] mio. EUR) og i første kvartal i 2009 (på i alt [35-40] mio. EUR) i trancher på op til flere hundred tusind euro.
(56)
Endelig bestred Tyskland, hvorvidt Förderungsgesellschafts rekapitalisering af Sparkasse KölnBonn omfattede nogen statsmidler.
(57)
Tyskland var imidlertid sikker på, at hvis Kommissionen bekræftede sin foreløbige vurdering om, at Sparkasse KölnBonns rekapitalisering udgjorde statsstøtte, ville foranstaltningerne være forenelige med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(58)
Tyskland gjorde gældende, at omstruktureringsplanen opfyldte alle betingelserne i Kommissionens meddelelse af 23. juli 2009 om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (26) (»omstruktureringsmeddelelsen«).
(59)
Tyskland mener, at omstruktureringsplanen sikrer, at Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet er genoprettet, at Sparkasse KölnBonn yder et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne, og at konkurrencefordrejningerne er begrænset af betydelige struktur- og adfærdsmæssige foranstaltninger.
(60)
De tilsagn, som Tyskland har afgivet, er beskrevet i bilag I til III og udgør en integreret del af denne afgørelse. For at sikre at tilsagnene bliver opfyldt, vil der blive udpeget en tilsynsførende. Udpegelsesproceduren og den tilsynsførendes ansvar er beskrevet i bilag II. Endvidere har Tyskland givet tilsagn om at overholde en tidsplan for frasalg (se bilag I, punkt 10 og 13). Hvis denne tidsplan ikke bliver overholdt, vil der blive udpeget en frasalgsadministrator, som skal udføre sine pligter i overensstemmelse med betingelserne i bilag III.
8. VURDERING
8.1. Eksistensen og omfanget af statsstøtte
(61)
Kommissionen skal vurdere, om de pågældende foranstaltninger udgør statsstøtte. I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(62)
I beslutningen om at indlede proceduren (afsnit 5.1) drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at rekapitaliseringsforanstaltningerne for Sparkasse KölnBonn udgjorde statsstøtte. Kommissionen er ikke enig i Tysklands argumentation for, at foranstaltningerne ikke udgjorde statsstøtte, eftersom betingelserne for begge instrumenter var i overensstemmelse med det, en markedsøkonomisk investor ville have accepteret. Selv om afkastet for begge instrumenter svarer til det afkast, der kunne opnås ved sammenlignelige instrumenter indtil begyndelsen af 2008, var den for lav i Sparkasse KölnBonns tilfælde i lyset af den høje risiko som følge af bankens manglende rentabilitet. På tidspunktet for rekapitaliseringen var markedet for hybridinstrumenter fuldstændig svundet ind. Derfor kunne Kommissionen ikke i forbindelse med denne sag og i lyset af markedssituationen acceptere argumenterne om, at en markedsøkonomisk investor ville have investeret på det pågældende tidspunkt og på tilsvarende betingelser.
(63)
Undersøgelsen afslørede ikke nogen oplysninger, som kunne have ændret denne vurdering. Sparkasse KölnBonns udstedelse af efterstillede lån i slutningen af 2008 og det første kvartal i 2009 udgør ikke tilstrækkelige beviser for, at markederne for hybridinstrumenter var aktive, fordi der kun var tale om et meget beskedent antal enkelte trancher. Trancher af hybridinstrumenter til en værdi af flere hundred tusind euro omfatter et noget andet risikoniveau end et instrument til en nominel værdi af 150 mio. EUR og er derfor meget nemmere at absorbere for de private markeder. Derfor fastholder Kommissionen det synspunkt, at ingen markedsøkonomisk investor ville have investeret i hybridinstrumenter af en tilsvarende størrelse og på tilsvarende betingelser som Sparkasse KölnBonns rekapitaliseringsforanstaltninger på det pågældende tidspunkt.
(64)
Med hensyn til de midler, Förderungsgesellschaft brugte til at rekapitalisere Sparkasse KölnBonn, minder Kommissionen om, at den allerede i sin sagspraksis har konstateret, at midler fra RSGV er ressourcer, som direkte eller indirekte kontrolleres af offentlige myndigheder (27). Kommissionen mener, at dette også gælder for Förderungsgesellschaft, som er et 100 % ejet datterselskab af RSGV. Derfor er disse midler statsmidler som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(65)
I lyset af ovenstående bekræfter Kommissionen den foreløbige konklusion i beslutningen om at indlede proceduren om, at rekapitaliseringsforanstaltningerne til fordel for Sparkasse KölnBonn udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(66)
Kommissionen bemærkede endvidere, at redningsstøtteforanstaltningerne er blevet konverteret til omstruktureringsstøtte, som fortsat udgør en fordel for banken. Foranstaltningerne gav banken mulighed for at skaffe finansiering i en situation, hvor den ikke kunne rejse kapital på markedet, navnlig på grund af den finansielle og økonomiske krise. Dette giver banken en økonomisk fordel og styrker dens position i forhold til dens konkurrenter i Tyskland og andre medlemsstater, som ikke får samme støtte. Foranstaltningerne må derfor anses for at kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(67)
Støtteelementet i kapitaltilførslerne beløber sig til 650 mio. EUR og udgør 3,3 % i forhold til bankens risikovægtede aktiver (ultimo 2008).
8.2. Støttens forenelighed med det indre marked
8.2.1. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(68)
I beslutningen om at indlede proceduren af 4. november 2009 fastslog Kommissionen ikke, hvad der ville være et korrekt retsgrundlag for analysen af rekapitaliseringsforanstaltningerne. Ud fra de oplysninger, der var tilgængelige på det pågældende tidspunkt, syntes de beslutninger om at investere i regionale udviklingsprojekter, der blev truffet lang tid før finanskrisen, at være den primære årsag til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder. Eftersom krisen kun syntes at have forværret bankens eksisterende problemer, blev det ikke udelukket, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kunne finde anvendelse. På den anden side tydede tidspunktet for gennemførelsen af rekapitaliseringsforanstaltningerne, nemlig da finanskrisen var på sit højeste, og Kommissionens praksis i banksager under finanskrisen på, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skulle anvendes.
(69)
Selv om der i tidligere afgørelser henvises til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (28) (»rammebestemmelserne om omstrukturering«), har Kommissionen i punkt 49 i omstruktureringsmeddelelsen præciseret, at al støtte, den får anmeldt frem til senest den 31. december 2010, vil blive vurderet som omstruktureringsstøtte til banker i henhold til omstruktureringsmeddelelsen og ikke rammebestemmelserne om omstrukturering.
(70)
Idet den tyske banksektor fortsat er følsom, konkluderer Kommissionen, at den potentielle opløsning af en af Tysklands største sparekasser som følge af […] ville have haft systemiske konsekvenser og dermed have truet Tysklands finansielle stabilitet.
(71)
Derfor er EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), det rette retsgrundlag for vurderingen af, hvorvidt den støtte, Sparkasse KölnBonn modtog, er forenelig med det indre marked som omstruktureringsstøtte, der ydes for at opretholde den finansielle stabilitet.
8.2.2. Omstruktureringsstøttens forenelighed med det indre marked
(72)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen først påvise, at den omstruktureringsproces, som en støttemodtager gennemgår, er egnet til at genoprette dens langsigtede rentabilitet. For det andet bør støttebeløbet begrænses til det nødvendige minimum, og både støttemodtageren og dens kapitalindskydere bør i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne midler. For det tredje skal der træffes foranstaltninger til at begrænse de konkurrencefordrejninger, der er blevet skabt ved på kunstig vis at understøtte støttemodtagerens markedsstyrke, og sikre en konkurrencedygtig banksektor. Endelig skal spørgsmål vedrørende overvågning og proceduremæssige spørgsmål overvejes.
i) Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(73)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Tyskland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen. Planen identificerer desuden årsagerne til bankens vanskeligheder.
(74)
Med hensyn til forretningsmodellen agter Sparkasse KölnBonn at skifte fokus til traditionelle forretningsaktiviteter for regionale sparekasser. Den vil tilbyde alle former for detailbankprodukter til sine nøglekundesegmenter i Köln-Bonn-regionen: detail, SMV’ere samt mindre erhvervskunder og institutionelle kunder i regionen. Derfor vil Sparkasse KölnBonn koncentrere sig om sine lovpligtige aktiviteter og bruge sine nøglekompetencer, samtidig med at den vil trække sig ud af de områder, der har været årsagen til dens finansielle vanskeligheder. Især vil Sparkasse KölnBonn ophøre med proprietary trading, alle ikke-nøgledatterselskaber og investeringer i SAA- og ABS-porteføljer. Kommissionen mener, at bankens nye forretningsmodel er rentabel og bæredygtig på lang sigt.
(75)
Sparkasse KölnBonns vanskeligheder skyldtes især tre aktiviteter: i) regionale udviklingsprojekter, ii) investeringer i ABS- og SAA-porteføljer og iii) bankens investering i WestLB.
(76)
Sparkasse KölnBonn iværksatte allerede i 2008 salget eller afviklingen af ikke-nøgledatterselskaber relateret til regional udvikling. Det er nødvendigt og hensigtsmæssigt at indstille disse aktiviteter fuldstændigt for at imødekomme Kommissionens bekymringer, idet frasalgene vil begrænse eventuelle fremtidige tab eller risici, der hidrører fra disse datterselskaber. Desuden vil foranstaltningen frigøre kapital samt ledelseskapacitet, som så kan anvendes i bankens nøgleaktiviteter. Endvidere vil frasalgene også reducere bankens balance med ca. [180-230] mio. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Da aktiviteterne i de datterselskaber, der skal sælges til Köln kommune, primært er byggevirksomhed og ejendomsrelaterede tjenester, finder Kommissionen ikke, at det er nødvendigt eller relevant i denne sag at anvende meddelelsen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (30) (»meddelelsen om værdiforringede aktiver«). Disse datterselskabers bogførte værdi er i de senere år blevet nedskrevet betydeligt for at bringe dem på niveau med markedsværdien. Derfor forventes der ikke nogen yderligere tab for banken i forbindelse med salget af datterselskaberne. Endvidere vil Tysklands tilsagn om, at banken vil sælge til markedsværdi, som fastsat af en uafhængig ekspert, sikre, at transaktionerne ikke omfatter yderligere statsstøtte.
(78)
En anden årsag til bankens problemer var ABS- og SAA-porteføljerne. Disse investeringer er allerede blevet reduceret betydeligt. Sparkasse KölnBonn vil trække sig helt ud af disse porteføljer inden udgangen af 2014. Da disse investeringer ligger uden for bankens nye forretningsmodel, er det nødvendigt at trække sig ud af disse porteføljer for at gennemføre Sparkasse KölnBonns strategi. De nuværende bogførte værdier af de resterende aktiver i ABS- og SAA-porteføljerne er generelt i overensstemmelse med deres markedsværdi. Derfor er den resterende risikoeksponering fra disse porteføljer begrænset og påvirker ikke bankens rentabilitet.
(79)
Endelig er bankens resterende eksponering for WestLB, som tidligere gav Sparkasse KölnBonn tab på […] mio. EUR, begrænset og udlignes af reserver i RSGV's investeringsportefølje. Endvidere tages bankens bidrag [til …] kun fra fremtidige nettooverskud. Derfor vil Sparkasse KölnBonns forpligtelse til at bidrage [til …] ikke bringe Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet i fare. Desuden finder Kommissionen det positivt, at banken kun kan bidrage, når der er betalt afkast på statens kapital i overensstemmelse med betingelserne for rekapitalisering.
(80)
Kommissionen bemærker, at banken allerede har truffet og vil træffe yderligere foranstaltninger til at rette op på svaghederne i sin virksomhedsledelse. Ændringerne i aktionærstrukturen og afstemningerne med kvalificeret flertal, der blev indført efter fusionen af Stadtsparkasse Köln med Sparkasse Bonn i 2005, sikrer, at ejernes politiske interesser ikke tilsidesætter bankens økonomiske interesser. Endvidere førte ændringerne i Sparkasse KölnBonns organers sammensætning og størrelse samt i beslutningsprocessen til større ansvarlighed for den øverste ledelse. Færre delte ansvarsområder samt en højere andel af personalet, som ikke er politisk styret, og som er [eksterne...] eksperter i bankens organer, vil øge gennemsigtigheden og effektiviteten i beslutningsprocessen. Sammen med den ændrede aktionærstruktur vil disse foranstaltninger tage fat i årsagerne til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder, idet de minimerer risikoen for, at Sparkasse KölnBonn vil deltage i politisk drevne projekter, der strider mod bankens økonomiske interesser. Desuden synes bankens ledelses uafhængighed at være tilstrækkeligt forankret i den gældende lovgivning. Det, at Sparkasse KölnBonn har forelagt dokumentation for, at banken ikke siden 2004 har deltaget i nogen nye politisk drevne projekter, viser, at de gennemførte foranstaltninger virker. Generelt er de nye regler for god virksomhedsledelse i overensstemmelse med det, der er opnået i sammenlignelige sager (31). Derfor kan de gennemførte og lovede ændringer i Sparkasse KölnBonns virksomhedsledelse betragtes som værende passende og tilstrækkelige til at bidrage til genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
(81)
Kommissionen mener, at Sparkasse KölnBonns omstruktureringsplan opfylder kravene i punkt 9 og 12-15 i omstruktureringsmeddelelsen, nemlig at omstruktureringsplanen også skal vise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte. Banken bør primært kunne sikre et passende afkast af egenkapitalen, samtidig med at den er i stand til at dække alle sine omkostninger ved normal drift og overholde de relevante tilsynskrav.
(82)
For det første har Sparkasse KölnBonn fremsendt finansielle prognoser for perioden 2008-2014, som indeholder oplysninger om bankens omsætning, omkostninger, nedskrivninger, overskud og kapitalposition. Kommissionen finder, at prognoserne for basisscenariet er baseret på rimelige underliggende makroøkonomiske antagelser. Banken forventer et overskud igen i 2010 og har forbedret sit årsresultat gennem hele omstruktureringsperioden. Desuden vil egenkapitalforrentningen nå op på [9-10] % i 2014, hvilket synes at være et passende afkast for en detailbank under normale markedsvilkår. Endvidere vil Sparkasse KölnBonn fra 2013 betale fuldt afkast for støtteforanstaltningerne. Bankens kapitalprocenter er fortsat langt over minimumskravene ifølge lovgivningen med en stigning i Tier1-kapitalgraden fra 6,1 % i 2009 til [8-9] % i 2014.
(83)
For det andet påviste Sparkasse KölnBonn, at den kan modstå et stressscenarie. Antagelserne for stressscenariet er blevet vurderet som værende rimelige. Da stressscenariet viser, at Sparkasse KölnBonn vil opfylde kapitalkravene i lovgivningen, anses banken for at opfylde kravene i punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden viser følsomhedsanalysen, at banken kan modstå en stor renteændring i fremtiden.
(84)
Endelig fremlagde Sparkasse KölnBonn en strategi for delvis tidlig tilbagebetaling. Delvis tilbagebetaling af statens kapital bør være mulig uden helt at fjerne institutionens kapitalgrundlag, idet Sparkasse KölnBonns Tier 1-kapitalgrad anslås at ville nå [6-7] % i 2010 og senere stige endnu mere i basisscenariet og også være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen i et stressscenarie i omstruktureringsplanen. Den delvist tidlige tilbagebetaling omfatter ikke yderligere støtte, hverken til Sparkasse KölnBonn eller til andre enheder, der indgår i transaktionen. For det første ville Förderungsgesellschaft ikke få nogen større fordel på grund af opbygningen af den købspris, der skal betales for den første tranche på 150 mio. EUR af Genussrechte, som er meget tæt på den pengestrøm, Förderungsgesellschaft ville have fået, hvis det havde beholdt instrumentet. For det andet finder transaktionen sted mellem to offentlige enheder. Da det instrument, der skal konverteres til Tier 1-kapital, allerede kategoriseres som støtte, og Sparkasse KölnBonn vil betale samme afkast til Zweckverband efter konverteringen, finder Kommissionen ikke, at konverteringen omfatter yderligere støtte. Endelig vil Sparkasse KölnBonns tilbagekøb af den anden tranche på 150 mio. EUR også være meget lig den pengestrøm, Förderungsgesellschaft ville have fået, hvis det havde beholdt instrumentet.
(85)
Derfor mener Kommissionen, at den omstruktureringsplan, som Sparkasse KölnBonn har fremsendt, opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet og dermed imødekommer den tvivl, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
ii) Egetbidrag/byrdefordeling
(86)
Som anført i omstruktureringsmeddelelsen skal banker og deres interessenter i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen for at sikre, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Det betyder, at banker skal bruge deres egne midler til at finansiere omstruktureringen, f.eks. ved at sælge aktiver, mens interessenterne bør deltage i bankens tab, hvor det er muligt. De foranstaltninger, som Sparkasse KölnBonn har givet tilsagn om, sikrer, at der bruges egne midler, og at private investorer, som har hybridkapital i banken, bidrager til omstruktureringen.
(87)
Omstruktureringsplanen indeholder ikke noget, der antyder, at støtten overstiger det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved genoprettelse af rentabiliteten. Den støtte, der modtages, er nødvendig for at sikre, at Sparkasse KölnBonn vil have rimelige kapitalreserver i basisscenariet og vil kunne opfylde kapitalkravene i lovgivningen i stressscenariet.
(88)
Kommissionen bemærker med hensyn til bidraget til omstruktureringsomkostningerne gennem interne midler genereret af Sparkasse KölnBonn, at banken gennemfører omkostningsbesparelser. Disse besparelser vil nedbringe de årlige omkostninger med [25-35] mio. EUR inden udgangen af omstruktureringsperioden, hvilket svarer til ca. [5-8] % af de samlede omkostninger i 2009.
(89)
Desuden vil frasalgene af rentable ikke-nøgledatterselskaber give et overskud, der kan bruges til at finansiere omstruktureringsomkostningerne.
(90)
Banken har ikke beføjelse til at annullere eller udsætte betalingen af en kupon på hybridinstrumenterne, hvis den har overskud i et givent år. Indehaverne af hybridinstrumenter bærer imidlertid også så vidt muligt de tab, som Sparkasse KölnBonn lider, idet både kuponbetalingen og hybridkapitalens pålydende værdi blev annulleret eller indgik i deltagelsen i Sparkasse KölnBonns underskud. Derfor finder Kommissionen, at den videst mulige byrdefordeling fra de private hybridinvestorer er sikret, hvorfor kravene i omstruktureringsmeddelelsen om de private investorers bidrag til omstruktureringsomkostningerne er opfyldt.
(91)
I punkt 24 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det, at et passende vederlag for statens støtte også er et middel til at opnå byrdefordeling. I denne forbindelse mener Kommissionen, at det afkast, der er fastsat i betingelserne for rekapitaliseringsforanstaltningerne, er passende i kombination med de andre byrdefordelingstiltag, der er beskrevet ovenfor. Det beregnede overskud vil gøre det muligt for banken at betale afkast på statens kapital og betale de udsatte kuponbetalinger i overensstemmelse med betingelserne for rekapitaliseringen fra 2011 for Genussrechte og fra 2013 for de passive kapitalindskud, efter at den nominelle kapital for instrumenterne er blevet suppleret. Det bør også bemærkes, at renten på de Genussrechte, som staten ejer, er kumulerende i [2-6] år, og at den kapital, der er blevet reduceret som følge af underskudsdeltagelse, skal suppleres i forbindelse med begge rekapitaliseringsinstrumenter. Derfor vil den ubetalte rente på Genussrechte og den udtømte pålydende værdi for begge instrumenter senere blive inddrevet af staten i henhold til prognoserne i basisscenariet.
(92)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstruktureringsplan, som Tyskland har indsendt, omfatter et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringen og derfor imødegår den tvivl, som blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
iii) Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(93)
I omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at omstruktureringsplanen foreslår foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger og sikring af en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere bør de også tage hånd om moral hazard-spørgsmål og sikre, at der ikke bruges statsstøtte til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd.
(94)
Pakken af foranstaltninger indeholder passende tiltag til bekæmpelse af moral hazard. Sparkasse KölnBonn er forpligtet til at gennemføre et omfattende salg af rentable ikke-nøgleforretninger. Disse omfatter andelen i […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG og Neue Leben Pensionsverwaltung AG, som er betydelige […] for Sparkasse KölnBonn.
(95)
De tyske myndigheder har fremsendt en detaljeret tidsplan for de planlagte frasalg og har givet tilsagn om at udpege en tilsynsførende for at sikre, at tidsplanen overholdes. Der vil blive udpeget en frasalgsadministrator for frasalgene, hvis den fremsendte tidsplan ikke overholdes.
(96)
Omstruktureringen af banken omfatter en reduktion af Sparkasse KölnBonns aktiviteter i visse kundesegmenter. Disse foranstaltninger vil give konkurrenter adgang til nogle af bankens store erhvervskunder og institutionelle kunder. Eftersom dette primært påvirker store enheder, som generelt har adgang til kapitalmarkederne, mener Kommissionen, at risikoen for, at denne foranstaltning påvirker realøkonomien negativt, er meget beskeden.
(97)
Endvidere vil Sparkasse KölnBonn som følge af gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne reducere sine samlede aktiver med [15-20] % i forhold til risikovægtede aktiver ([15-20] % i forhold til samlede aktiver) proforma og med [10-15] % inklusive fremtidig vækst (5 % i forhold til samlede aktiver). Denne reduktion vil primært skyldes, at banken opgiver sine SAA- og ABS-investeringer, ophører med proprietary trading ([6-8] % i forhold til risikovægtede aktiver, [6-8] % i forhold til samlede aktiver) og reducerer store krediteksponeringer og kreditlinjer til institutionelle kunder (risikovægtede aktiver: [5-7] %, samlede aktiver: [5-7] %).
(98)
I lyset af støttebeløbet i denne sag (3,3 % af de risikovægtede aktiver) kan disse foranstaltninger betragtes som tilstrækkelige og forholdsmæssige med hensyn til reduktionen i bankens størrelse og aktiviteter. Sparkasse KölnBonn driver kun virksomhed i Köln-Bonn-regionen, hvor den har en betydelig ([18-23] % - [30-35] % afhængigt af produkt), men ikke dominerende markedsstilling. Endvidere er banken ikke prisleder i sine nøgleforretningssegmenter. Derfor synes andre foranstaltninger til yderligere reduktion af bankens markedsandel på sit nøgledetailmarked ikke at være passende i Sparkasse KölnBonns sag. For det første bemærker Kommissionen, at nøgleaktiviteten ikke var årsagen til bankens vanskeligheder. Desuden fremsendte Tyskland tilstrækkelige beviser for, at sådanne foranstaltninger ville være vanskelige og uforholdsmæssigt dyre at gennemføre, hvilket ville påvirke bankens underliggende indtjeningsevne i negativ retning og true Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet. Desuden ville sådanne foranstaltninger ramme Sparkasse KölnBonns nøgleforretningssegmenter, SMV’ere og privatkunder, som imidlertid ikke var årsag til bankens vanskeligheder. Endelig finder Kommissionen i lyset af de begrænsede alternative finansieringskilder for disse kundegrupper og Kommissionens sagspraksis, som sigter mod at opretholde udlån til realøkonomien, at yderligere begrænsninger af Sparkasse KölnBonns aktiviteter ville få konsekvenser for dens nøgleforretning og derfor skade både banken og dens marked.
(99)
Kommissionen bemærker også de adfærdsmæssige tilsagn, som Sparkasse KölnBonn og Tyskland har givet. Disse tilsagn omfatter et forbud mod prislederskab og et forbud mod at reklamere med statsstøtten, hvilket vil forhindre Sparkasse KölnBonn i et bruge støtten til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd. I overensstemmelse med punkt 40 i omstruktureringsmeddelelsen sikrer forbuddet mod erhvervelser endvidere, at statsstøtten ikke bruges til at overtage konkurrerende virksomheder.
(100)
På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at omfanget og arten af de foranstaltninger, som Sparkasse KölnBonn har foreslået, er tilstrækkelige og passende til at undgå eventuelle konkurrencefordrejninger. Derfor opfylder Sparkasse KölnBonns omstruktureringsplan kravene i omstruktureringsmeddelelsen vedrørende rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til afhjælpning af konkurrencefordrejninger og imødekommer dermed den tvivl, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
8.2.3. Overvågning
(101)
I henhold til afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen kræves der periodiske rapporter for at give Kommissionen mulighed for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Tyskland vil udpege en tilsynsførende, som vil fremlægge halvårlige overvågningsrapporter. Den første rapport skal indgives i februar 2011. Kommissionen finder dermed, at der er sikret passende overvågning af gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
(102)
Kommissionen finder, at den omstruktureringsplan, der er beskrevet i denne afgørelses kapitel 4, er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
9. KONKLUSION
(103)
Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsforanstaltningerne er egnede til at give Sparkasse KölnBonn mulighed for at genoprette sin langsigtede rentabilitet, tilstrækkelige med hensyn til byrdefordeling og passende og forholdsmæssige med hensyn til at udligne de markedsfordrejende virkninger af de pågældende støtteforanstaltninger. Den mener derfor, at den fremsendte omstruktureringsplan opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, og at omstruktureringsforanstaltningerne dermed kan betragtes som værende forenelige med det indre marked i medfør af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Kapitalindskuddet kan derfor godkendes i overensstemmelse med omstruktureringsplanen -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den omstruktureringsstøtte, som Sparkasse KölnBonn har modtaget fra sine offentlige aktionærer, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Støtten er forenelig med det indre marked, forudsat at omstruktureringsplanen gennemføres, og at tilsagnene i bilag I, II og III opfyldes.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2010.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. szeptember 29.)
a C 32/09 (korábbi NN 50/09). számú, Németország által a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 6470. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/526/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdés a) pontjára,
miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
Németország az intézkedéseket 2009. október 21-én jelentette be.
(2)
2009. november 4-i határozatában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Sparkasse) számára nyújtott feltőkésítési intézkedések állami támogatásnak minősülnek; továbbá a Bizottság kétségbe vonta, hogy a Sparkasse javára hozott intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Ezenkívül a Bizottság Németországtól egy szerkezetátalakítási terv benyújtását kérte.
(3)
Az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. január 6-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló határozattal minden érdekelt felet felszólítottak észrevételeik megtételére.
(4)
Németország 2010. február 11-én nyújtotta be a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakítási tervét, amely 2009. december és 2010. szeptember közötti időszakban több ülés és telefonkonferencia tárgyát képezte.
(5)
Németország 2010. január 15-én, 2010. február 10-én, 12-én és 24-én, 2010. március 10-én és 26-án, 2010. május 21-én és 28-án, 2010. június 8-án és 11-én, 2010. július 23-án, valamint 2010. augusztus 10-én és 23-án további információkat nyújtott és aktualizálta a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv végleges változatát 2010. szeptember 1-jén küldte meg Németország.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT PÉNZINTÉZET LEÍRÁSA
(6)
A Sparkasse KölnBonn német takarékpénztár. A Sparkasse KölnBonn 2005-ben jött létre a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn összeolvadásából, amelyek fenntartói (egy-egy, a takarékpénztárért felelős közintézmény; a továbbiakban: tulajdonos) Köln és Bonn városok voltak. Köln város közvetve 70 %-os, Bonn város 30 %-os részesedéssel rendelkezik az új pénzintézetben. Az összeolvadás óta a Zweckverband Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Zweckverband) a takarékpénztár fenntartója. A Zweckverband egy olyan közjogi szerv, amelyben Köln városnak 70 % és Bonn városnak 30 % a részesedése.
(7)
31 milliárd EUR-s mérlegével 2008 végén a Sparkasse KölnBonn volt Németország második legnagyobb takarékpénztára. A takarékpénztár minősítése a Moody’s-nál akkor Aa2 volt. 2010. március 15-én a Sparkasse minősítését A1-re rontották.
(8)
A Sparkasse banki szolgáltatásokat nyújt lakossági ügyfeleknek (lakossági ügyfelek üzleti területe) és vállalatoknak (vállalati ügyfelek üzleti területe). Ezenkívül regionális irányultsággal tevékenykedik a projektfinanszírozásban, a tőkepiaci üzletben, valamint a pénzügyi szektor más területein, mint például a vagyonkezelésben.
(9)
A Sparkasse kizárólag a Köln-Bonn gazdasági térségben végzi üzleti tevékenységét, ahol 2008-ban a lakossági betéti ügyletekből [30-35] (3) % piaci részesedése volt; a lakossági hitelüzletekből 2008-ban mintegy [20-25] %, és a vállalati ügyfelekkel folytatott hitelügyletek területén [15-20] % volt a piaci részesedése (4).
3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(10)
A Sparkasse összesen 650 millió EUR tőkeemelést hajtott végre, mégpedig
i.
2008 végén haszonélvezeti jegyek (Genussrechte) kibocsátásával, valamint
ii.
2009 elején csendestársi befektetéssel (stille Einlage).
3.1. Haszonélvezeti jegyek
(11)
2008 decemberében a Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (a továbbiakban: támogató társaság) összesen 300 millió EUR értékben névre szóló haszonélvezeti jegyet jegyzett a Sparkasse-ban (kettő darab 150 millió EUR-s részletben).
(12)
A támogató társaság a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (a továbbiakban: RSGV) 100 %-os leányvállalata. Az RSGV egy közjogi szerv, a Rajna-vidéki takarékpénztárak csúcsszerve, amely a takarékpénztárakat és ezzel végeredményben a közjogi szerveket és azok (köz-) tulajdonosait képviseli. A támogató társaság célja az alapszabály az RSGV tag-takarékpénztárainak támogatása. A támogató társaság a takarékpénztárak tőkéjét kizárólag a hitelezési tevékenység támogatása végett emelheti fel, valamint hiteleket vehet fel.
(13)
A haszonélvezeti jegyek 8 %-os kuponnal vannak ellátva. Futamidejük 2013. december 31-ig tart. Szabályozási szempontból a haszonélvezeti jegyek Tier-2 tőkének minősülnek (kiegészítő tőke).
(14)
A haszonélvezeti jegyek az éves veszteségből a haszonélvezeti jegyek által képviselt tőke és a saját tőke közötti aránynak megfelelően részesednek és hozzájuk […] pótlólagos kifizetési jog kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy a haszonélvezeti jegy utáni elmaradt kifizetéseket a lejárat utáni [2-6] évben pótolni kell. Ugyanez vonatkozik a haszonélvezeti jegyek feltöltését szolgáló fizetésre is, amelyre adott esetben egy veszteség miatt lecsökkent névleges érték esetén kerül sor.
(15)
A haszonélvezeti jegyek finanszírozására a támogató társaság két kölcsönt vett fel a […]-től. A kölcsönök után a haszonélvezeti jegyek futamideje alatt évi fix [4-5] % kamatot kell fizetni. Az RSGV kezességet vállal ezekért a kölcsönökért a […] szemben; amiért az RSGV [1,8-2,5] % kezességi ellentételezést kap a támogató társaságtól.
3.2. Csendestársi befektetés
(16)
2009. január 2-án és 2009. február 27-én a Sparkasse és a Zweckverband szerződéseket írt alá egy csendestársi társaság létesítéséről, összesen 350 millió EUR összegben; az első részletet 300 millió EUR összegben 2009. január 2-án, a második részletet pedig 50 millió EUR összegben 2009. április 1-jén fizették ki. A csendestársi befektetés egy olyan szerkezet, amelyben a befektető nem szerez szavazati jogot, de juttatásban részesül. A csendestársi befektetés nincs időben korlátozva és a Sparkasse Tier-1 tőkeként (alapvető tőkeelem) könyveli azt el. A csendestársi befektetés a Zweckverband tulajdona.
(17)
A csendestársi befektetés finanszírozására a Zweckverband az első részlethez 300 millió EUR kölcsönt vett fel. Ezt a kölcsönt 50-50 %-ban a […] és a […] bocsátják rendelkezésre. A Zweckverband a kölcsönért 12 havi EURIBOR plusz [0,7-1,1] % ellentételezést fizet. A második részletet 50 millió EUR összegben a […] kölcsönéből EURIBOR plusz [0,7-1,1] % ellentételezéssel finanszírozták. A Zweckverband által felvett kölcsönre Köln városa és Bonn városa nem nyújtott külön kezességet; azonban a Zweckverband alapszabálya szerint mindkét városnak korlátlanul, alapszabályba foglaltan felel a Zweckverband kötelezettségeiért.
(18)
A Sparkasse 12 havi EURIBOR plusz 7,25 % hozamot fizet a csendestársi befektetés után. E hozam összegét a Deutsche Bank méltányossági állásfoglalásának (fairness opinion) megkérését követően állapították meg. A hozamkifizetést a mérleg szerinti nyereséghez kötötték, és amennyiben a Sparkasse nem mutat ki nyereséget a tárgyévben, a kifizetés elmarad. A fizetés kizárt, amennyiben a saját tőke aránya esedékességkor 9 % alatt van, és a kifizetés a tárgyévben az érintett társaság veszteségét okozná vagy növelné. Abban az esetben, ha a csendestársi befektetés után nincs kifizetés, nincs az elmaradt összegek utólagos kifizetésre vonatkozó kötelezettség. A csendestársi befektetés ezenkívül az összes veszteségben érintett tőkével arányosan részesedik az esetleges mérleg szerinti veszteségekből is.
4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(19)
A szerkezetátalakítási terv azt irányozza elő, hogy a Sparkasse egy regionálisan orientált értékesítő takarékpénztár alapszabályban rögzített üzleti modelljének irányába fejlődjön. A pénzintézet a jövőben lakossági banki szolgáltatásokra koncentrál hagyományos, azaz lakossági és kkv ügyfelei körében, visszavonul az olyan gazdasági tevékenységektől, mint a saját számlás kereskedés és a strukturált termékekbe történő befektetés, valamint értékesíti a nem a társaság alaptevékenységéhez tartozó leányvállalatokat. Továbbá a Sparkasse jelentősen csökkenti igazgatási költségeit.
4.1. A szerkezetátalakítási terv ismertetése
(20)
A Sparkasse főbb üzleti területeit a jövőben a Köln-Bonn gazdasági térségben található ügyfelek fogják képezni, a lakossági, private banking, kkv, vállalati és intézményi ügyfelek szegmenseiben. A vállalati ügyfélkörben a Sparkasse azokra az ügyfelekre koncentrál, akiknek éves forgalma kevesebb, mint 250 millió EUR.
(21)
A Sparkasse többek között a hitelkeretek csökkentésével, további biztosítékok bevonásával és egyéb pénzintézetekkel folytatott hitelkockázati tranzakciókkal építi le legnagyobb hitelkockázati kitettségeit. A vállalati ügyfélkörben a Sparkassénak már sikerült 551,5 millió EUR leépítést végrehajtania; 2013 végéig az eredetileg 2,8 milliárd EUR (2008. évi állapot) hitelkockázati kitettség további [0,9-1,1] milliárd EUR körüli összeggel való csökkenése várható. Ezenkívül 2013 végéig ugyanezen saját eszközök segítségével (lásd I. melléklet (4) preambulumbekezdés) a Köln-Bonn térségen kívüli székhelyű közintézményekkel szembeni [0,8-0,9] milliárd EUR összegű hitelkockázati kitettséget is csökkenteni kívánják.
(22)
A Sparkasse az eredeti 550 millió EUR-ról már [20-23] millió EUR-ra építette le saját számlás kereskedését, és teljesen meg fogja azt szüntetni. A Sparkasse a jövőben nem végez semmiféle saját számlás kereskedést, és mérlegeli, hogy megszünteti kereskedésikönyv-vezetői státusát annak érdekében, hogy megmaradó és korlátozott körű saját számlás kereskedési tevékenységeit befektetési könyvi ügyletként végezze. Ezeket bizonyos termékekre korlátozza, és ezek nem haladhatnak meg egy meghatározott napi hitelkockázati szintet (piaci kockázat [3-5] millió EUR; lásd I. melléklet (2) preambulumbekezdés).
(23)
A Sparkasse 2008 évi veszteségeinek egyik fő oka az úgynevezett ABS- és stratégiai asset allocation (SAA) portfóliókba való befektetés volt. A Sparkasse az ABS-portfólió felvásárlásával földrajzilag diverzifikált (5) és túlnyomórészt AAA minősítésű vagyonelemekre, többek között RMBS (6), CDO (7) CMBS (8), ABS (9) és CLO (10) típusú értékpapírokra tett szert. 2007 végén az ABS portfólió 1,05 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyveiben. Az SAA portfólió esetében egy különleges alap által kezelt diverzifikált értékpapírvagyonról van szó, amely többek közt nemzetközi tőkerészesedésekből, REIT-ekből (11) és kötvénytartozásokból áll (beleértve a high yield vagyonosztályt is (magas hozamú értékpapírok)). 2007 végén ez a portfólió 2,2 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyvelésében. Annak ellenére, hogy a Sparkasse igyekezett az ABS és az SAA portfóliókat erősen diverzifikálni, a pénzpiaci válság az értékállomány érezhető értékvesztéséhez vezetett. 2008-ban a Sparkasse kénytelen volt 249 millió EUR értékvesztést elszámolni (12), ami lényegében ennek a két portfóliónak tudható be; a takarékpénztárnak már 2007-ben is 108 millió EUR értékvesztést kellett elkönyvelnie.
(24)
A Sparkasse szerkezetátalakítási terve szerint az ABS és az SAA portfóliók nem felelnek meg egy hagyományos értékesítő takarékpénztár kockázati profiljának és az üzleti alaptevékenységre stratégiai irányultságnak. Ezért döntött úgy a Sparkasse, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat 2014-ig teljesen el kell adni, illetve le kell építeni. 2008 márciusában a Sparkasse SAA befektetéseit felére csökkentette annak érdekében, hogy mérsékelje azok kockázatát. 2009-ben további eladásokra került sor és lehetővé tették az SAA portfólió 468 millió EUR-ra való csökkentését (2009. szeptember 30-i állapot). A fennmaradó ABS portfóliónak (2009. szeptember 30-i fordulónappal 970 millió EUR néveleges érték) a Sparkasse éves mérlegére gyakorolt hatását 2010-ben megfelelő, kockázatot csökkentő megelőző intézkedésekkel és fedezetekkel kompenzálják. [2012- és 2014] között a maradék portfóliót is értékesíteni kell.
(25)
A Sparkasse egy átfogó költségcsökkentési program megvalósításába kezdett, amely többek között a személyzet csökkentését, a belső folyamatok optimalizálását és 2011 közepéig (az összesen 131-ből) 22 fióküzlet bezárását irányozza elő. Így az igazgatási költségek 2014-ig fokozatosan [5-8] %-kal csökkenthetők (13).
(26)
Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse betartja a kupon utáni hozamfizetésre (I. melléklet (7) preambulumbekezdés) és a reklámra (I. melléklet (9) preambulumbekezdés) vonatkozó korlátozásokat, a felvásárlási tilalmakat (I. melléklet (8) preambulumbekezdés), valamint és az árdiktálás tilalmát. Ez utóbbi kimondja, hogy a Sparkasse 2014 végéig nem kínál alacsonyabb árakat a betétekre és a lakásépítés finanszírozására vonatkozóan, mint a tíz legnagyobb piaci versenytárs közül a legjobb árat ajánló (a betéti üzlet tekintetében a Köln/Bonn gazdasági térség releváns piacának piaci részesedése a mérvadó, a lakásépítési finanszírozás tekintetében pedig a teljes Németországi Szövetségi Köztársaság új üzleteiben való piaci részesedés, lásd I. melléklet (5) preambulumbekezdés).
4.2. A leányvállalatok szerkezetátalakítása
(27)
A Sparkasse harmadával akarja csökkenteni a tulajdonában lévő leányvállalatok állományát. A kapcsolt vállalkozások könyv szerinti értéke a Sparkasse 2008. december 31-jei mérlege szerint 635 millió EUR-t tett ki, 2009. végéig [20-40] millió EUR-nak megfelelő összegben adtak el, illetve számoltak fel kapcsolt vállalkozásokat és további eladásokat terveznek [180-250] millió EUR mértékben. A Sparkasse ezzel az intézkedéssel a leányvállalatok jellegének megfelelően kétféle célt követ. Először a nem az üzleti alaptevékenységhez tartozó, regionális fejlesztési projektekben vagy kommunális projektekben vagy szociális lakásépítés tervben érintett leányvállalatok (14) eladásával csökkentik a hitelkockázatot és a Sparkasse sebezhetőségét. Másodszor a csak közvetve a Sparkasse üzleti tevékenységére vonatkozó tőkerészesedések eladásából származó nyereségből kívánják finanszírozni a Sparkasse szerkezetátalakítását (lásd I. melléklet (10) preambulumbekezdés). Az eladásra szánt leányvállalatok teljes listáját az I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdései tartalmazzák.
(28)
Az utóbbi csoporthoz tartoznak többek közt a következő vállalatokban való részesedések: RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG und neue leben Pensionsverwaltung AG. Ezeket a vállalati részesedéseket már eladták és összesen mintegy [25-35] millió EUR bevételt hoztak.
(29)
A mintegy [70-100] millió EUR eladási értékű leányvállalatokkal kapcsolatban a vállalatok jellege miatt a Sparkasse csak minimális vásárlási érdeklődésre számít a magánszektorból. Ez a minimális érdeklődés főleg arra a tényre vezethető vissza, hogy ezek főként kisvállalatok, amelyek Köln várossal együttműködve a szociális lakásépítés és a regionális fejlesztés területein tevékenykednek, vagy amelyek tulajdonosi szerkezetét már nagymértékben meghatározza Köln város részesedése. Ezért a Sparkasse fontolóra veszi, hogy ezeket a tevékenységeket [Köln városnak vagy egy, Köln városával kapcsolt társaságnak] adja el. Az átruházásra független szakértő által megállapított piaci áron kerülne sor. A Köln város számára eladásra szánt leányvállalatok vagyonelemei lényegében ingatlanüzletekre vonatkoznak.
(30)
A szerkezetátalakítás végrehajtása során a Sparkasse [2-5] milliárd EUR körüli összeggel, [15-20] milliárd EUR-ra (azaz [15-20] %-kal) csökkentette a kockázattal súlyozott eszközállományát (RWA). (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Ha a fő üzleti tevékenység növekedését figyelembe vesszük, akkor a kockázattal súlyozott eszközállomány leépítése 2014-ig [10-15] %-t tesz ki. A Sparkasse Köln […]-nak [4-6] milliárd EUR körüli összeget, néveleges értéken [20-30] milliárd EUR-t (azaz [15-20] %) juttatnak vissza. (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Figyelembe véve a fő üzleti tevékenységnövekedését, a szerkezetátalakítás keretén belül a vagyonelemek csökkenése 5 %-t tesz ki.
4.3. Az életképesség helyreállítása alapesetben és vészhelyzeti forgatókönyv esetén
(31)
Németország kidolgozott egy-egy forgatókönyvet az alapesetre és vészhelyzetre, hogy igazolja, a Sparkasse képes újra hosszútávon jövedelmezően működni.
(32)
Az alapeset alapjául szolgáló pénzügyi előrejelzések a németországi gazdasági intézetek előrejelzésein alapulnak. Abból indulnak ki, hogy a GDP növekedése a szerkezetátalakítás teljes időszaka alatt azonos mérsékelt színvonalon mozog, és hogy a munkanélküliségi ráta 2011-ig tovább emelkedik, majd ezután lassan csökkenni fog. 2010-re a jelenleg alacsony kamatok által meghatározott, kedvezőtlen üzleti környezet javulását várják, amely továbbra is kitart a szerkezetátalakítás fennmaradó szakaszában.
(33)
Az 1. táblázat szerint a Sparkasse az alapeseti forgatókönyve szerint 2010-ben ismét jövedelmezően gazdálkodik, majd 2014-ig folyamatosan javulnának üzleti eredményei. 2014-re [9-10 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. Az 1. ábra a Sparkasse legfontosabb mutatóit tartalmazza a 2008-2014 évekre.
1. táblázat
Sparkasse KölnBonn - adózás előtti nyereség 2010-2014 (alapeset)
Forgatókönyv
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Alaphelyzeti
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
1. ábra
A Sparkasse Köln Bonn mutatói 2008-2014 (alapeset)
Mutatók
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (milliárd EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier-1-kvóta (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Intéz-mények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE)
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Költség -bevétel hányados (CIR)
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben a pénzügyi válság 2011-ig való elhúzódása és 2012-ben egy kis mértékű konjunktúra-fellendülés makroökönómiai feltételezéséből indulnak ki. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben az alapesetre vonatkozó forgatókönyvvel ellentétben abból indultak ki, hogy két évvel hosszabb lesz a kedvezőtlenebb alacsony kamatkörnyezet.
(35)
A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben abból indulnak ki, hogy a Sparkasse 2012-ben ismét jövedelmezően fog gazdálkodni és az eredményei ezután is 2014-ig folyamatosan javulni fognak. 2014-re [10-12,5 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv szerint a Sparkasse és az egész konszolidált cégcsoport tőkemutatói a teljes szerkezetátalakítás időtartama alatt jelentősen a felügyeleti jogi küszöb felett lesznek. A 2. táblázat és a 2. ábra a Sparkasse KölnBonn legfontosabb mutatóit tartalmazzák 2008-2014 évekre, a vészhelyzet esetére készült forgatókönyvnek megfelelően.
2. táblázat
Sparkasse KölnBonn - adózás előtti nyereség 2010-2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)
Forgatókönyv
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Vészhelyzeti
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
2. ábra
A Sparkasse Köln Bonn mutatói 2008-2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)
Mutatók
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (milliárd EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier-1-kvóta (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6] %)
[6-7] %
([6-7] %)
[6-7] %
([6-7] %)
[6-7] %
([6-7] %)
[7-8] %
([6-7] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[8-9] %
[1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Mivel a Sparkasse bevételeit leginkább a jelenleg alacsony, rövid lejáratú kamatok befolyásolják hátrányosan, további érzékenység-elemzést végeztek a kamatlábak tekintetében (1. forgatókönyv: a kamatgörbe emelkedése 100 bázisponttal; 2. forgatókönyv: 50 bázispontos süllyedés). Az elemzés megerősítette, hogy a tovább emelkedő kamatok elősegítenék a Sparkasse életképességét, míg a csökkenő kamatok rontanák a jövedelmezőséget; a rövidtávú kamatok 50 bázispontos esése évente [20-25] millió EUR nyereségcsökkenést eredményezve. Összességében az derül ki a Németország által továbbított érzékenységi elemzésből, hogy a Sparkasse sebezhetősége nagyobb kamat-sokkhatások esetén korlátozott.
4.4. Vállalatirányítás
(37)
A Németország által közölt információkból az vehető ki, hogy a politikai indíttatású, a Sparkasse nehézségeihez hozzájáruló befektetéseket az 1997-2004 közötti időintervallumban kötötték, azaz ezeket a döntéseket a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben bekövetkezett, Stadtsparkassévá való összevonását megelőzően és más jogalapon hozták, amelyet mindenekelőtt Észak-Rajna-Vesztfália takarékpénztárakról szóló törvénye határozott meg (19). Időközben a Sparkasse vállalatirányítása javult.
(38)
A két takarékpénztár 2005-ben történt összeolvadása után a fenntartók szerkezetének szükségszerű változásai alapján a Zweckverband-ban hozott fontosabb döntésekhez a részvényesek szavazatainak minősített többsége szükséges; a minősített többséget 85 %-ban határozták meg, ami így meghaladja egy város részesedését.
(39)
A takarékpénztárak szerveinek számát és méretét csökkentették, ami magában foglalta az igazgatási tanács és az igazgatóság jelentős zsugorodását (20). Feloszlatták azt a három igazgatósági tagból álló befektetési bizottságot, amely a korábbi Stadtsparkasse Köln-nél a leányvállalati befektetésekkel kapcsolatos előzetes döntésekért felelt. A gazdasági szempontok szerint vizsgálandó tőkebefektetési ügyekben a befektetéspolitikai felelősséget az igazgatóságra ruházták át. A Sparkasse minden új befektetését ezenkívül az igazgatósági tanácsnak is jóvá kell hagynia.
(40)
Azért, hogy a megváltozott takarékpénztári törvényt figyelembe vegyék, a Sparkasse-nak Kockázat- és Mérlegvizsgáló Bizottságot kellett felállítania és ezeket széleskörű felügyeleti jogkörrel kellett felruháznia. Ezenkívül a törvény előírja, hogy az igazgatási tanács tagjainak rendelkezniük kell a takarékpénztár üzleti tevékenységének megítéléséhez és felügyeletéhez szükséges szaktudással. A Sparkasse irányításának kizárólagos felelősségét az igazgatóság viseli, és semmiképp sem köteles az igazgatási tanács vagy a részvényesek utasításai szerint cselekedni.
(41)
A Sparkasse a vállalatirányítási szerkezetben (corporate governance struktur) már végrehajtott korrekciókon felül a vállalatvezetést (corporate governance) úgy erősíti meg, hogy növeli az igazgatási tanácsban résztvevő összesen 18 tagból a független (21) tagok számát, a jelenlegi 2-ről 4-re. 2011. január 1-jétől a Mérlegvizsgáló Bizottságban 7 tag lesz az eddigi 9 helyett, a Kockázati Bizottságban pedig 6 tag az eddigi 9 helyett. A Befektetési Bizottságot 2011 végéig, a Stratégiai Bizottságot 2010 végéig kell megszüntetni. A Befektetési Bizottság automatikusan veszít jelentősségéből, amint a Sparkasse leányvállalatai nagy részét értékesítette. A Stratégiai Bizottság feladatait az igazgatóság veszi át. Végül a vállalatok átvételére vonatkozó döntéshozatali eljárást úgy változtatják meg, hogy az igazgatóság csak egyhangúlag, valamint [2-5] millió EUR néveleges értékű befektetés estén előzetes átvilágítási vizsgálat (due diligence vizsgálat) után, vagy a vállalatok független szakértő bevonásával történő értékelése után hozhat részesedési döntéseket.
4.5. Hibrid tőkeeszközök
(42)
A Sparkasse 224 millió EUR értékben birtokol hibrid tőkét (ügyfél haszonélvezeti szelvényeket) független befektetőknél. A Németország által megadottak szerint a haszonélvezeti jegyek és az ügyfél lakossági haszonélvezeti szelvények egyenrangúak. A csendestársi befektetést mindkét haszonélvezeti forma mögé sorolták be. Amint a 3. táblázat mutatja, 2008 óta már nem fizetett ki kupont hibrid tőkére. 2008-ban és 2009-ben a haszonélvezeti jegyek 57,4 millió EUR mértékben részesedtek a veszteségekből. A csendestársi befektetés és az ügyfél haszonélvezeti szelvények 2009-ben részesedtek a veszteségekből. 2010 óta újra feltöltik a hibrid tőkeeszközöket, és 2011-től az eddig nem teljesített osztalékok kifizetését 2012-ig pótolják. 2013-ra minden hibrid tőkeeszközt újra feltöltenek és minden nem teljesített kupon kifizetését pótolnak, úgy, hogy minden egyes eszközre teljes kuponösszeget fizetnek. Mivel kuponkifizetést pozitív eredménykimutatás, illetve pozitív mérleg esetén kell teljesíteni, a Sparkasse semmiképp sem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a kuponkifizetés esetleges felfüggesztésére vonatkozóan, amennyiben a Sparkasse jövedelmezően működik és a névleges tőke esetleges csökkenései újra feltöltésre kerültek.
3. táblázat
A Sparkasse KölnBonn osztalékfizetései 2009-2014 (alapeset)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Adózás előtti nyereség
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Tőkeeszköz utáni osztalék
A támogató társaság haszonélvezeti
Részv. a veszteségből
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Tőke újrafeltöltés
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ügyfél haszonélvezeti jegyek
Részv. a veszteségből
0
12,5
0
0
0
0
0
Tőke újrafeltöltés
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Csendes befektetés
Részv. a veszteségből
0
19,5
0
0
0
0
0
Tőke újrafeltöltés
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse - kivéve a szerződéses kötelezettség esetét - nem teljesít kuponkifizetést magánbefektetők hibrid tőkéje után (lásd I. melléklet (7) preambulumbekezdés).
4.6. WestLB
(44)
A Sparkasse gazdasági nehézségeinek egy további oka a WestLB-ben való részesedése volt. A Sparkasse-nak összesen […] millió EUR vesztesége keletkezett amiatt, hogy a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (RSGV) tagjaként hozzájárult a tartalékalap dotálásához, amelyet a Sparkassen- und Giroverband fedezeti hálóként létesített a szövetség tagjai és a Landesbankok (országos bankok) számára. A tartalékalapot 2008-ban, a WestLB megmentési intézkedéseivel kapcsolatban vették igénybe. A maradék kockázati expozíció továbbra is fennáll a Sparkasse WestLB-ben való közvetlen részesedése, és az RSGV tagjaként a WestLB-hez tartozó Bad Bank iránti közvetett felelősség miatt.
(45)
Ugyan a Sparkasse nem közvetlenül fektetett be a West LB-be, az RSGV részesedése által kockázatnak van kitéve, mivel a Sparkasse az RSGV-ben 19 %-os részesedést birtokol. A Németország által megadottak szerint csekély annak a kockázata, hogy az RSGV WestLB-vel kapcsolatos könyv szerinti értékének esetleges romlása hátrányos hatást gyakorolna a Sparkasse-ra. Először is a WestLB-t a közelmúltban egy független harmadik fél értékelte és így a WestLB RSGV mérlegében szereplő könyvértékét 2009. december 31-i fordulónappal a történelmi […] milliárd EUR-ról […] millió EUR-ra korrigálták. Következésképpen a Sparkasse közvetlen részesedése a WestLB-ben jelenleg mintegy […] EUR. Mivel a Sparkasse csupán azért, mert részesedése van az RSGV-ben, szintén kockázatot visel a WestLB-ben, csak az RSGV belső értéke bír jelentősséggel a Sparkasse számára. Ez azonban nem csak a WestLB értékéhez igazodik, hanem az RSGV összes többi leányvállalata és befektetése is befolyásolja. A többi RSGV leányvállalat 2009 végén végrehajtott értékelése azt mutatta, hogy jelentősek a rejtett tartalékok, amelyek elegendőek lennének arra, hogy fedezzék a WestLB 0-ra való leírását, ha ez a legrosszabb esetre készült forgatókönyv szerint szükségessé válna.
(46)
A Sparkasse […]-hoz való kötelező hozzájárulása, amellyel a WestLB nem rég létrehozott Bad Bank-jának esetleges veszteségeit kellene fedezni, 25 éves időszakra […] millió EUR-t tesz ki. Ennek a hozzájárulásnak mindenesetre nincs hátrányos hatása a Sparkasse azon képességére, hogy a jövőben teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt, mivel a […]-hoz való hozzájárulást kizárólag a jövőbeli nyereségekből lehet finanszírozni.
4.7. Részleges korai kiszállás
(47)
Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse a kapott tőke egy részét a tőkeeszközökre vonatkozóan a szerződésben előírtaknál korábban vissza fogja fizetni (lásd I. melléklet (27) preambulumbekezdés). A visszafizetés 2011-ben indul, és két szakaszban történik.
(48)
Elsőként a Zweckverband […] kapja meg a támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek első részét 150 millió EUR összegben. A támogató társaság a tranzakció és különösen a vételár összege miatt nem kerül lényegen jobb helyzetbe, mintha megtartotta volna az eszközt (22). A Zweckverband ezután a jelenleg Tier-2 tőkének (kiegészítő tőke) számító haszonélvezeti jegyeket Tier-1 tőkeeszközzé alakítja át. Egy nem halmozódó kuponos új eszköz esetén legalább 30 éves futamidejű, hátrasorolt kötelezettség jönne létre. Ez a lépés körülbelül [0,8-1,0] %-kal javítaná a Sparkasse Tier-1 kvótáját.
(49)
A második lépés feltétele viszont az alaptőke-mutató javulása, ekkor a Sparkasse 2011-ben visszavásárolja a támogató társaságtól az általa birtokolt haszonélvezeti jegyek második részletét (150 millió EUR névleges értékben). Mindkét lépés a Tier-2 tőke összesen [0,5-1,0] % körüli csökkenését vonja maga után. Továbbá az RSGV vagy takarékpénztári szektor egy másik tagja a Sparkasse részesedését két kapcsolt vállalkozásban, a […]-ban és a […]-ban piaci áron szerzi meg (23). E két vállalkozásban meglévő közvetett részesedésének eladásával a Sparkasse mérlegfőösszege további [0,2-0,5] %-kal csökkenne. A két vállalat eladása szoros összefüggésben áll a haszonélvezeti jegyek második részletének visszavásárlásával, mivel az RSGV a két társaság megvásárlását a haszonélvezeti jegyek eladásából befolyó bevételekből kívánja fedezni.
5. A FELTŐKÉSÍTÉSI INTÉZKEDÉST VIZSGÁLÓ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(50)
Emlékezzünk arra, hogy a Bizottság jelen esetben 2009. november 4-én indította meg a szóban forgó feltőkésítési intézkedés hivatalos vizsgálati eljárását, amelyben azt vizsgálták, hogy az intézkedés szerkezetátalakításra adott támogatásként összeegyeztethető-e az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés (24) szerint a belső piaccal.
(51)
Továbbá a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, hogy biztosított-e a terhek méltányos elosztása és korlátozott-e a verseny torzulása, ahogy az a támogatási előírásokban meghatározásra került (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését).
(52)
Mivel nem tisztázott, hogy a Sparkasse nehézségei a jóval a válság előtt hozott befektetési döntésekre vagy ténylegesen a pénzügyi válságra vezethetők-e vissza, a Bizottság még nem döntött arról, hogy a feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont vagy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont hatálya alá esnek-e. A Bizottság úgy döntött, hogy az alkalmazandó jogalap eldöntése céljából a tények beható vizsgálata szükséges és ezért egy későbbi időpontban hozza meg határozatát.
6. AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(53)
A Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses feltőkésítési intézkedés vonatkozásában más érdekelt féltől nem érkezett be állásfoglalása az eljárás megindításáról határozattal kapcsolatban.
7. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(54)
Németország megvizsgálta a Bizottság 2009. november 4-i, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdés szerinti eljárás megindításáról szóló határozatát. A Németországi Szövetségi Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot, hogy fenntartja álláspontját, miszerint a szóban forgó, a Sparkasse javára csendestársi befektetés és haszonélvezeti jegyek formájában hozott feltőkésítési intézkedés a az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében nem minősül állami támogatásnak. Németország úgy véli, hogy az intézkedések, amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazza (vö. az eljárás megindításáról szóló határozat (24)-(28) preambulumbekezdéseivel), összhangban van a piacgazdasági alapon működő befektető alapelvével.
(55)
Németország ellentmond a Bizottságnak azon megállapításának, hogy a hibrid tőke piaca a feltőkésítési intézkedés végrehajtásának időpontjában (azaz 2008 végén/2009 elején) teljesen „meddő” lett volna (25), és ebből következően akkoriban egyetlen piacgazdasági alapon működő befektető vagy tulajdonos sem végzett volna - még magasabb ár ellenében sem - ilyen befektetést (az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdése). Németország azt állítja, hogy a Sparkasset nem érintette a piac ilyen alakulása, 2008 utolsó négy hónapjában mintegy [10-15] millió EUR, 2009 első negyedévében mintegy [35-40] millió EUR összegben tudott hátrasorolt kötelezettségeket kibocsátani, akár több százezer eurós részletekben.
(56)
Németország továbbá azt is állítja, hogy a Sparkasse KölnBonn támogató társaság általi feltőkésítését nem állami forrásból finanszírozták.
(57)
Amennyiben a Bizottság mégis megerősítené előzetes következtetését, mely szerint a Sparkasse feltőkésítése állami támogatást tartalmaz, abban az esetben Németország meg van győződve arról, hogy az állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal.
(58)
Németország azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a Bizottság 2009. július 23-i, „a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményének (26) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) összes feltételét.
(59)
Németország úgy véli, a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a bank újra visszanyerje hosszú távú életképességét, és hogy elegendő önrésszel járuljon hozzá az szerkezetátalakítás költségeihez, valamint azt, hogy a verseny esetleges, támogatások okozta torzulását mélyreható szerkezeti intézkedésekkel és magatartási rendszabályokkal korlátozzák.
(60)
Németország kötelezettségvállalásai az I., II. és III. mellékletekben találhatók és azok a jelen határozat szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében egy ellenőrző megbízottat neveznek ki. A kinevezési eljárást és az ellenőrző megbízott kötelezettségeit a II. melléklet rögzíti. Németország ezen felül kötelezte magát egy értékesítési időkeret betartására (I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdések). Amennyiben ezt az időkeretet nem tartaná be, úgy kineveznek egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt. A kinevezési eljárást, valamint az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kötelezettségeit a III. melléklet rögzíti.
8. TÁMOGATÁSJOGI ÉRTÉKELÉS
8.1. Állami támogatás fennállása és a támogatás összege
(61)
A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(62)
Az eljárás megindításáról szóló határozatban (5.1. fejezet) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse javára történő mindkét feltőkésítési intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság nem tudott csatlakozni Németország érveléséhez, miszerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel mindkét eszköz számára olyan feltételeket teremtettek, hogy azokat egy piacgazdasági alapon működő befektető elfogadta volna. Még ha a két eszközért 2008 elejéig fizetett ellentételezés meg is felelne a hasonló eszközökért fizetett kamatoknak, az jelen esetben a Sparkasse életképességének hiánya miatt fennálló nagy kockázat következtében túlzottan alacsony volt. Ezenkívül abban az időpontban, amikor a feltőkésítést végrehajtották, a piac a hibrid tőke tekintetében teljesen meddő volt. Ezért a Bizottság a keretfeltételekre való tekintettel és különösen a piaci helyzet figyelembevételével nem tudta elfogadni Németország érvelését, miszerint egy piacgazdasági alapon működő befektető a befektetést még azonos feltételek mellett is végrehajtotta volna.
(63)
A részletes vizsgálatból nem derültek ki olyan információk, amelyek ezt a megállapítást megváltoztatták volna. A Sparkasse által 2008.végén és 2009 első negyedévében kibocsátott hátrasorolt kötelezettségek az egyes részletek alacsony összege miatt nem jelentenek megbízható bizonyítékot arra nézve, hogy a hibrid tőkeeszközök piaca ténylegesen működött. A több százezer euro értékű hibrid tőke részletekkel kapcsolatos kockázat nem hasonlítható össze egy 150 millió EUR névleges értékű eszköz kockázatával és azt a magánpiacok sokkal könnyebben elfogadják. Ezért a Bizottság továbbra is fenntartja azon megállapítását, hogy az adott időpontban semmilyen piacgazdasági alapon működő befektető nem vett volna fel olyan hibrid tőke kölcsönt, amely mértékében és jellemzőiben a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedésekkel összehasonlítható lett volna.
(64)
Ami a támogató társaság által a Sparkasse feltőkésítésére felhasznált eszközök jellegét illeti, a Bizottságot emlékeztet arra, hogy más esetekben már döntött úgy, hogy a támogató társaság forrásait tekintve közvetlenül vagy közvetve közszervek által ellenőrzött eszközökről van szó (27). A Bizottság véleménye szerint ez vonatkozik a támogató társaságra is, amely az RSGV 100 %-os leányvállalata. Ezért ezek az eszközök az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében állami eszközöknek tekintendők.
(65)
A fentiek alapján a Bizottság megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő következtetését, hogy a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(66)
Továbbá meg kell állapítani, hogy a megmentési célú támogatásokat szerkezetátalakítási támogatásokká alakították át, amelyek továbbra is előnyt jelentenek a Sparkasse számára. Az intézkedések egy olyan időszakban tették lehetővé a Sparkasse finanszírozását, amikor, különös tekintettel a pénzügyi és gazdasági válságra, a Sparkasse nem volt képes a piacon tőkéhez jutni. Ez gazdasági előnyt nyújt a Sparkasse-nak és erősíti a pozícióját azokkal a németországi és más tagállambeli versenytársakkal szemben, akik nem részesültek ugyanilyen támogatásban. A támogatás ezért alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására.
(67)
A tőkejuttatásokban foglalt támogatási elem 650 millió EUR-t tesz ki és a Sparkasse kockázatokkal súlyozott eszközállománya 3,3 %-nak felel meg (2008 végi állapot).
8.2. A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal
8.2.1. Az összeegyeztethetőség vizsgálatának jogalapja
(68)
A Bizottság 2009. november 4-i, az eljárás megindításáról szóló határozatában még nem hozott döntést a feltőkésítési intézkedések vizsgálatánál alkalmazandó jogalapról. Az akkor rendelkezésre álló információk szerint a Sparkasse nehézségei fő okának a pénzügyi válság előtt regionális fejlesztésekbe való befektetésekről hozott döntések tűntek. Mivel úgy tűnik, hogy a pénzügyi válság csupán még jobban kiélezte a Sparkasse gazdasági nehézségeit, a Bizottság nem zárta ki az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont alkalmazását. Mivel azonban a feltőkésítési intézkedésekre a pénzügyi válság csúcspontján került sor, többek között - a Bizottság bajba jutott bankokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatának figyelembevételével - az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont is alkalmazhatónak tűnik.
(69)
Még ha az eddig döntések és határozatok esetében figyelembe is vették a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást (a továbbiakban: megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás) (28), úgy a Bizottság szerkezetátalakításról szóló közleményének (49) preambulum bekezdésében tisztázta, hogy a Bizottság 2010. december 31-vel bezárólag minden hozzá bejelentett támogatás esetében a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján, és nem megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás alapján fogja megvizsgálni, hogy a támogatás a pénzintézet számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás-e.
(70)
Tekintettel a német banki szektor tartós sérülékenységére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németország egyik legnagyobb takarékpénztárának esetleges megszüntetése a […] a rendszerben kialakuló következmények miatt Németország pénzügyi stabilitását is veszélyeztethette volna.
(71)
Ezért annak vizsgálatára, hogy a Sparkasse pénzügyi támogatása a pénzügyi stabilitást megtartó szerkezetátalakítási támogatásként a belső piaccal összeegyeztethető-e, jogalapként az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontját vesszük figyelembe.
8.2.2. A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal való
(72)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében a szerkezetátalakítás alá vont, kedvezményezett pénzintézet számára készült szerkezetátalakítási tervből először is ki kell derülnie, hogy az képes lesz hosszú távú életképességét helyreállítani. Másodszor a támogatásnak szükséges minimumra kell szorítkoznia; továbbá a kedvezményezett pénzintézetnek és tulajdonosának, amennyire csak lehetséges, saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban. Harmadszor intézkedéseket kell előírni a kedvezményezett pénzintézet piaci hatalmának mesterséges támogatása miatti versenytorzulás korlátozása és a verseny által meghatározott banki szektort biztosítása érdekében. Továbbá át kell gondolni a felügyelet kérdéseit és az eljárástechnikai szempontokat.
i. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(73)
Németország a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9)-től (11) preambulumbekezdéseinek előírása szerint egy átfogó és részletes, teljes körű adatokat magában foglaló szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Sparkasse üzleti modelljéről. A szerkezetátalakítási terv foglalkozik a Sparkasse pénzügyi nehézségeit kiváltó okokkal is.
(74)
Az üzleti modell egy hagyományos regionális értékesítő takarékpénztár üzleti alapjait megcélzó új stratégiai irányultságot ír elő. A Sparkasse a Köln-Bonn gazdasági térségben lévő hagyományos ügyfélköreinek nyújtott, lakossági banki szolgáltatásokra fog összpontosítani, azaz lakossági ügyfelekre, kkv-kra, valamint kisebb ipari és intézményi ügyfelekre. A Sparkasse tehát az alapszabályának megfelelő üzleti területekre és fő kompetenciákra fog koncentrálni, és visszavonul azoktól a területektől, amelyek pénzügyi nehézségeit okozták. A bank a jövőben tartózkodik minden saját számlás ügylettől, értékesíti a nem a fő tevékenységi körbe tartozó leányvállalatokat, és nem fektet be többé SAA és ABS portófiókba. A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse új üzleti modellje koherens és hosszútávon fenntartható.
(75)
A Sparkasse nehézségei lényegében három üzleti területre vezethetők vissza: i) a regionális fejlesztési projektek, ii) az ABS és az STM portfóliókba való befektetések és iii) a Sparkasse WestLB-ben való részesedése.
(76)
A Sparkasse már 2008-ban megkezdte azon leányvállalatai értékesítését, illetve felszámolását, amelyek nem a fő üzleti tevékenységi körbe tartoztak és a regionális fejlesztésekben tevékenykedtek. E üzleti tevékenységek teljes megszüntetése szükséges és alkalmas arra, hogy eloszlassa a Bizottság versenyjogi aggályait, mivel az értékesítéssel ki lehet zárni a leányvállalatokkal kapcsolatos további veszteségeket vagy kockázatok további növekedését. Továbbá a leányvállalatok értékesítésével nem csak tőke, hanem vezetői kapacitás is felszabadul, amit azután ismét a Sparkasse fő üzleti tevékenységére lehet fordítani. Az értékesítések mindezen felül a Sparkasse mérlegét mintegy [180-230] millió EUR összeggel ([0-2] %-kal) csökkentik (29).
(77)
Mivel a Köln városnak eladandó leányvállalatok ügyletei elsősorban ingatlanfejlesztések és ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatások, a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének (impaired-asset közlemény) (30) alkalmazása a Bizottság véleménye szerint nem szükséges és nem is helyénvaló. A leányvállalatok könyv szerinti értékét az utóbbi években már erősen lefelé korrigálták annak érdekében, hogy azt a vállalatok piaci értékéhez igazítsák. Ezért a leányvállalatok értékesítése nem okozhat túl nagy veszteségeket a Sparkasse számára. Ezenkívül Németország vállalása, hogy a Sparkasse független szakértő által meghatározott piaci értékeken adja el a leányvállalatokat, biztosítja, hogy az értékesítéshez nem kapcsolódik majd további állami támogatás.
(78)
Az ABS és az SAA portfóliók további okai voltak a Sparkasse pénzügyi nehézségeinek. Ezeket a befektetéseket már jelentősen csökkentették. A Sparkasse 2014-ig teljesen kiszáll ezekből a portfóliókból. Mivel ezek a befektetések már nem felelnek meg a Sparkasse új üzleti modelljének, az ebből a portfólióból való kiszállás szükséges lépés a Sparkasse új stratégiájának megvalósításához. Mivel a az ABS és SAA portfóliókban maradó vagyoni érték jelenlegi könyv szerinti értéke összességében megfelel a piaci értéknek, a maradvány kockázati expozíció e portfólióknál behatárolt és nem befolyásolja károsan a Sparkasse életképességét.
(79)
Végül, a Sparkasse fennmaradó, a WestLB-ben való, […] millió EUR veszteséghez vezető részesedésével kapcsolatos kockázata korlátozott és az RSGV befektetési portfólióban meglévő rejtett tartalékok által biztosított. A Sparkasse hozzájárulása a […-hoz] csak a jövőbeni nettó nyereségből származik majd és ez a hozzájárulási kötelezettség nem fogja veszélyeztetni a Sparkasse hosszú távú életképességét. Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a hozzájárulásokat a […-hoz] csak azután lehet kifizetni, miután az állami tőkét a feltőkésítési feltételekkel összhangban megtérítették.
(80)
A Bizottság megállapítja, hogy a Sparkasse vezetésének gyenge pontjai már célzott, javításra irányuló intézkedések tárgyát képezték és képzik a jövőben is. A Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben lezajlott összeolvadásával együtt a részvényesi szerkezetben végrehajtott változások és a minősített többségi szavazás bevezetése biztosítják, hogy a tulajdonosok politikai érdekei részesüljenek előnyben a Sparkasse gazdasági érdekeivel szemben. Továbbá a Sparkasse szerveinek taglétszámában és összetételében, valamint a döntéshozatalban bekövetkezett változások lehetővé teszik a legfelsőbb cégvezetés beszámolási kötelezettségével kapcsolatos jobbításokat. A Sparkasse szerveiben végbemenő, erősen koncentrált felelősségvállalás és a [külső …] és nem politikai szférából származó tagok nagyobb részesedése jobb döntéshozatali áttekinthetőséget és hatékonyságot tesz lehetővé. Ezeket az intézkedéseket - a megváltozott részvényesi struktúrához kapcsolódóan - a Sparkasse nehézségeit kiváltó okoknál kell kezdeni, így minimális a kockázat, hogy a Sparkasse ismét részt vesz olyan politikai indíttatású projektekben, amelyek ütköznek a Sparkasse gazdasági érdekeivel. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a hatályos takarékpénztári törvény elegendő függetlenséget biztosít a Sparkasse vezetőségének. A Sparkasse által benyújtott bizonyítékok, amelyek szerint 2004 óta nem vett részt újabb politikai indíttatású projektben, egyértelművé teszik, hogy a végrehajtott intézkedések hatásosak. Összességében az új vállalatirányítási kódex összhangban van a hasonló esetekben elért eredményekkel (31). A Sparkasse vállalatirányításában végrehajtott és garantált változások ezért olyannak tekinthetők, amelyek megfelelő és kielégítő mértékben hozzájárulnak a Sparkasse hosszú távú életképességének helyreállításához.
(81)
A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9) és (12)-től (15)-ig preambulumbekezdéseiben található feltételeket: Így a tervből ki kell derülnie annak, hogyan tudja a pénzintézet állami támogatás nélkül, amilyen gyorsan csak lehet, helyreállítani hosszú távú életképességét. Ezenkívül a pénzintézménynek képesnek kell lennie arra, hogy megfelelő mértékű saját tőke hozamra tegyen szert és ugyanakkor viselni tudja normál üzemi tevékenységének összes költségét és a teljesítse a jogszabályokban előírt, rá vonatkozó sajáttőke-követelményt.
(82)
A Sparkasse 2008-2014 időszakra vonatkozó pénzügyi előrejelzést nyújtott be, a bevételi, költség-, értékcsökkenési, nyereség- és tőkepozíció-adatokkal. A Bizottság úgy véli, hogy az alapesetre vonatkozó előrejelzések alapjául reális makroökonómiai adatok szolgáltak. A Sparkasse abból indul ki, hogy 2010-től nyereséges lesz és azt követően az egész szerkezetátalakítási időszakban folyamatosan javulni fognak éves eredményei. Az előrejelzés szerint a saját tőke hozama 2014 évben [9-10] % lesz, ami rendes piaci feltételek mellett egy lakossági banki pénzintézet esetében megfelelő eredmény. Ezenkívül a Sparkasse 2013-tól a teljes ellentételezést fizeti a támogatási intézkedésekért. A Sparkasse tőkemegfelelési mutatói továbbra is jóval meghaladják a jogszabályokban előírt minimális sajáttőke-követelményeket; 2014-re [8-9] %-os alaptőke megfelelési mutatót irányoztak elő (szemben a 2009-es évben kimutatott 6,1 %-kal).
(83)
Ezenkívül a Sparkasse igazolta, hogy meg tudna birkózni egy esetleges vészhelyzettel. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv alapjául szolgáló feltevések ésszerűek voltak. Mivel a stressz-tesztből kitűnt, hogy a Sparkasse eredményeit tekintve a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt túlteljesíti, így következésképpen a szerkezetátalakítási közlemény (13) preambulumbekezdésében foglalt feltételeket is teljesíti. Továbbá az érzékenységelemzés azt mutatja, hogy a Sparkasse képes lenne a jövőben egy esetleges jelentős kamatlábváltozást is elviselni.
(84)
Ezen felül a Sparkasse előterjesztett egy, az állami tőkeinjekció idő előtti, részleges visszafizetésére vonatkozó stratégiát. Ez a részleges visszafizetés anélkül lenne lehetséges, hogy a Sparkasse tőkealapját igénybe venné, hiszen a Sparkasse alaptőke megfelelési mutatójára 2010-re [6-7] %-t irányoztak elő és az alapesetre vonatkozó forgatókönyv szerint ezután ennél jobb érték várható. A takarékpénztár a vészhelyzeti forgatókönyv esetén is túlteljesítené a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt. Az idő előtt részleges visszafizetéshez sem a Sparkasse-nak, sem pedig más, a tranzakcióban résztvevő vállalatnak nincs szüksége pótlólagos támogatásra. Először is, a támogató társaság nem járna jobban a haszonélvezeti jegyek első részletének 150 millió EUR vételárban való megállapításával, ez a részlet nagyjából megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna meg, ha megtartotta volna a tőkeeszközt. Másodszor két közintézmény közt történik a transzfer. Mivel az alapvető tőkelemnek minősülő (Tier-1) tőkévé átalakítandó eszköz már támogatásként minősítve lett és a Sparkasse az átalakítás után azonos ellentételezést fog fizetni a Zweckverbandnak, a Bizottság véleménye szerint az átalakítás nem jár együtt további támogatásokkal. Végül a 150 millió EUR második részlet Sparkasse általi visszavásárlása lényegében szintén megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna, ha megtartotta volna az eszközt.
(85)
A Bizottság ebből arra a következtetésre jutott, hogy a Sparkasse által benyújtott szerkezetátalakítási terv teljesíti a szerkezetátalakítási közleménynek a hosszú távú életképesség helyreállatására vonatkozó kritériumait, és ezáltal eloszlatja a Bizottság, az eljárás megindításáról szóló határozatában megfogalmazott versenyjogi aggályait.
ii. Saját hozzájárulás/tehermegosztás
(86)
A szerkezetátalakítási terv szerint a pénzintézeteknek és tulajdonosaiknak, amennyire csak lehetséges saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban annak érdekében, hogy biztosított legyen a támogatás minimálisan szükséges szintre való korlátozása. Ehhez például el lehet adni a pénzintézetek vagyonelemeit. Továbbá a pénzintézetek veszteségeit lehetőség szerint a tulajdonosoknak kell fedezniük. A Sparkasse által vállalt kötelezettségek biztosítják a saját források felhasználását és azt, hogy a Sparkasse hibrid tőkéjét birtokló magánbefektetők hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.
(87)
A szerkezetátalakítási tervből nem lehet arra következtetni, hogy a támogatás meghaladja az életképesség helyreállításával kapcsolatos költségeket. A nyújtott támogatással biztosítani kell azt, hogy a Sparkasse az alapeseti forgatókönyv szerint megfelelő puffertőkével rendelkezzen, és vészhelyzet esetén teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt.
(88)
Meg kell állapítani, hogy a Sparkasse költségcsökkentő intézkedéseket hajt végre, így az általa kigazdálkodott belső forrásokkal saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez. Ezek az intézkedések a szerkezetátalakítás végére, az éves költségek [25-35] millió EUR-val való csökkenését eredményezik (a 2009. évi költségek mintegy [5-8] %-a).
(89)
Ezenkívül a jövedelmező, nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó leányvállalatok értékesítéséből olyan bevételre tesznek szert, amely a szerkezetátalakítási költségek finanszírozására fordítható.
(90)
A Sparkasse nem függesztheti fel vagy halaszthatja el a hibrid tőkeeszközök utáni kuponfizetéseket, ha az adott évben nyereséges. A hibrid tőkeeszközök tulajdonosai mégis, amennyire lehetséges, részt vesznek a Sparkasse veszteségeinek teherviselésében, mivel a hibrid tőke utáni kuponkifizetéseket felfüggesztették, illetve a hibrid tőke néveleges értékét a Sparkasse veszteségeiben való részesedésével csökkentették. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a magán hibridbefektetőktől a lehető legnagyobb teherviselést követelik meg, és ezáltal a szerkezetátalakítási közlemény a magánbefektetők szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását tekintve teljesül.
(91)
A szerkezetátalakítási közlemény (24) preambulumbekezdése szerint az állami támogatás méltányos ellentételezésével is biztosítható a megfelelő tehermegosztás. A Bizottság úgy véli, hogy a feltőkésítési intézkedések keretében megállapított ellentételezés a tehermegosztásra irányuló egyéb, a korábbiakban már bemutatott intézkedésekkel együtt megfelelő mértékű. A várható nyereségek lehetővé teszik a Sparkasse számára, hogy megtérítse az állam által rendelkezésre bocsátott tőkét, és hogy a felfüggesztett kuponkifizetést a feltőkésítésre vonatkozó intézkedések szerint teljesítse, mégpedig 2011-től a haszonélvezeti jegyekre, 2013-tól pedig a csendestársi befektetésekre az eszközök névleges tőkéjének feltöltését követően. Az állami haszonélvezeti jegyek kamatait [2-6] éven át kumulálják és a veszteségben való részesedéssel csökkentett tőkét mindkét feltőkésítési eszköz esetében újra feltöltik. Az alapesetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzése szerint az állam visszakapja a haszonélvezeti jegyek kifizetetlen kamatait és mindkét eszköz csökkentett névértékét.
(92)
Ezért úgy tekinthető, hogy a Németország által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulást irányoz elő a szerkezetátalakításhoz és ezzel eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott versenyjogi aggályokat.
iii. A verseny torzulását korlátozó intézkedések
(93)
A szerkezetátalakítási közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek a verseny torzulását korlátozó és a verseny által meghatározott pénzügyi szektort biztosító intézkedéseket kell előirányoznia. Ezenkívül a morális kockázat problémájával is foglalkoznia kell és biztosítania kell, hogy az állami támogatásokat ne használják a versennyel ellentétes magatartás finanszírozására.
(94)
Az intézkedéscsomag megfelelő módon kezeli a morális kockázat problémáját. A Sparkasse a nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó, jövedelmező vállalatok eladására vállalt kötelezettséget. Ebbe a körbe tartoznak a Sparkasse következő nagy […] részesedései: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG és Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Németország részletes ütemtervet nyújtott be a tervezett eladásokra és kötelezettséget vállalt egy ellenőrző megbízott kinevezésére, akinek biztosítania kell, hogy a kötelezettségek a határidőknek megfelelően megvalósításra kerüljenek. Abban az esetben, ha az ütemtervet nem tartják be, az értékesítésre egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt neveznek ki.
(96)
A Sparkasse-nak a szerkezetátalakítás keretében csökkentenie kell bizonyos ügyfélkörökben való jelenlétét. A tervezett intézkedések következtében a versenytársak megszerezhetik a Sparkasse nagy vállalati és intézményi ügyfeleinek egy részét. Mivel elsősorban olyan nagyvállalatokról van szó, akik általában van hozzáférésük a tőkepiachoz, a Bizottság az intézkedés reálgazdaságra gyakorolt negatív hatásának veszélyét jelentéktelennek tartja.
(97)
Továbbá a Sparkasse a szerkezetátalakítási intézkedések következtében mérlegfőösszegét nominálisan körülbelül a kockázattal súlyozott (a mérlegfőösszeg [15-20] %-t kitevő) eszközállomány [15-20] %-val, a jövőbeli növekedés (a mérleg összeg 5 %-a) beszámításával pedig mintegy [10-15] %-kal csökkenti. Ezt a csökkentést főleg az SAA és ABS befektetésekből való kiszállással, a saját számlás kereskedés megszüntetésével (a kockázati súlyozott eszközök [6-8] %-a, a mérlegfőösszeg [6-8] %-a), valamint az intézményi ügyfelek számára nyújtott nagy hitelek fokozatos leépítésével és a hitelkeretek számának csökkentésével (a kockázati súlyozott eszközök [5-7] %-a, a mérlegfőösszeg [5-7] %-a) kívánják elérni.
(98)
A Sparkasse számára nyújtott állami támogatás összegének figyelembevételével (a kockázattal súlyozott eszközök 3,3 %-a) ezek az intézkedések elegendőnek tekinthetők a Sparkasse méretének és üzleti volumenének csökkentését tekintve. A Sparkasse csak a Köln-Bonn gazdasági térségben tevékenykedik, ahol jelentős (termékfüggően [18-23] - [30-35] %), de nem domináns piaci szerepet játszik. Ezen felül a Sparkasse saját fő üzleti tevékenysége szegmensében nem tölt be árdiktáló szerepet. Ezért tehát az olyan pótlólagos intézkedések, amelyek a Sparkasse lakossági ügyfelek körében végzett fő üzleti tevékenysége további szűkítését célozzák meg, a következő okokból nem tűnnek ésszerűnek. Nem a fő üzleti tevékenység okozta a Sparkasse nehézségeit. Továbbá Németország kellő módon igazolta, hogy az ilyen pótlólagos intézkedések végrehajtása nehézségekbe ütközne és aránytalanul magas költségekkel járna, olyannyira, hogy a Sparkasse alapul vett jövedelmezőségét negatívan befolyásolná, és veszélyeztetné annak hosszú távú életképességét. Továbbá, az ilyen intézkedések negatív hatással lennének a Sparkasse fő üzleti szegmenseire, a KKV-kra és a lakossági ügyfélkörre, akik nem is voltak kiváltó okai a Sparkasse nehézségeinek. Tekintettel ezen ügyfélcsoportok korlátozott alternatív finanszírozási lehetőségeire és a Bizottság azon ítélkezési gyakorlatára, amely a reálgazdaság részére való hitelezés fenntartására irányul, a Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse üzleti területeinek további korlátozásai károsan befolyásolnák annak fő üzleti tevékenységét és ezzel a Sparkasse-nak és az általa kiszolgált piacoknak is kárt okoznának.
(99)
A Bizottság továbbá tudomásul veszi a Sparkasse és Németország által benyújtott, a piaci magatartásra vonatkozó ígérvényeit. Az ígérvények tartalmaznak egy árdiktálási tilalmat is és egy, az állami támogatásokkal való reklámozásra vonatkozó tilalmat, így a Sparkasse nem használhatja fel a támogatást versenyellenes piaci magatartás finanszírozására. A felvásárlási tilalom a szerkezetátalakítási közlemény (40) preambulumbekezdésével összhangban továbbá kimondja, hogy az állami támogatás nem használható fel a versenytársak felvásárlására.
(100)
Ebből arra lehet következtetni, hogy a Sparkasse által javasolt intézkedések jellege és terjedelme kielégítő és megfelelő ahhoz, hogy a verseny eseteleges torzulásai ellen hasson. Így tehát a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakítási közleményben foglalt előírásokat az életképességet, a tehermegosztást és a verseny torzulásának enyhítését szolgáló intézkedéseket illetően, és eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyeket.
8.2.3. Felügyelet
(101)
A szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres időközönként jelentéseket kell benyújtani annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a szerkezetátalakítási terv szabályszerű megvalósítását. Németország kinevez egy ellenőrző megbízottat, aki hathavonta felügyeleti jelentést nyújt be. Az első jelentés 2011 februárjában esedékes. A Bizottság véleménye szerint a szerkezetátalakítási terv megvalósításának szabályszerű felügyelete ezzel biztosított.
(102)
A jelen határozat 4. szakaszában bemutatott szerkezetátalakítási terv összhangban van az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontjával.
9. KÖVETKEZTETÉS
(103)
A szerkezetátalakítási intézkedések alkalmasak arra, hogy lehetővé tegyék a Sparkasse számára a hosszú távú életképesség helyreállítását, a terhek megosztását tekintve kielégítőek, valamint megfelelően és arányosan enyhítik az érintett támogatási intézkedések versenytorzító hatásait. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelel a szerkezetátalakítási közlemény kritériumainak, így a szerkezetátalakítási intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Ebből következően a tőkeinjekciók a szerkezetátalakításról szóló tervvel összhangban jóváhagyhatók,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Sparkasse KölnBonn számára a közintézményi részvényesek által nyújtott szerkezetátalakítási támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
Amennyiben a szerkezetátalakítási terv megvalósul, és betartják az I., II. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásokat, úgy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 29-én.