RÅDETS GENNEMFØRSELSFORORDNING (EU) Nr. 248/2011
af 9. marts 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 812/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. november 2009 (»klagen«) af European Glass Fiber Producers Association (APFE, efter navneændring nu »GlassFibreEurope«) (»klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EU's samlede produktion af visse endeløse filamenter af glasfibervarer.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2008 til den 30. september 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Ud over verifikationerne i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told blev der gennemført et kontrolbesøg hos Saertex i Saerbeck, Tyskland, som er en af de brugere af glasfibre, der havde samarbejdet ved at udfylde spørgeskemaet for brugere.
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told som ændret i denne forordning (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
1. Undersøgelsens omfang: Import med oprindelse i Malaysia, Taiwan og Tyrkiet
(8)
En eksporterende producent påstod, at visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Malaysia, Taiwan og Tyrkiet burde have været inkluderet i den nuværende undersøgelses omfang. Den eksporterende producent påstod, at udelukkelsen af disse lande var diskriminerende, idet mængden af import fra disse tre lande, jf. de foreløbige undersøgelsesresultater, ikke var ubetydelig, og at der forelå umiddelbare beviser for underbud.
(9)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at der i den indledende fase ikke forelå beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 2, der kunne berettige indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen fra disse lande. Klagerne har tværtimod vedrørende importmængden fremlagt oplysninger, der beviser at importen fra og markedsandelene for andre lande er faldet siden 2004.
(10)
Hvad angår Malaysia, Taiwan og Tyrkiet, bekræftede analysen i den foreløbige fase, at importen fra både Taiwan og Tyrkiet faldt i den betragtede periode (fra hhv. 2,0 % til 1,5 % og fra 2,9 % til 2,5 %), mens importen fra Malaysia steg en anelse fra 1,0 % til 1,7 %. Selv om disse importmængder er over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, var de øvrige betingelser for at inkludere disse lande i undersøgelsen ikke opfyldt. Der blev navnlig ikke fremlagt oplysninger om dumping fra nogen af disse lande. Påstanden om at inkludere Malaysia, Taiwan og Tyrkiet afvises derfor.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Det skal erindres at den pågældende vare, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, som beskrevet i indledningsmeddelelsen er afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, fiberbånd og garn af glasfiberfilamenter samt måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (»den pågældende vare«).
(12)
Desuden blev det besluttet midlertidigt at behandle garn som en del af den pågældende vare, selv om dette var betinget af yderligere undersøgelser og betragtning i den endelige fase, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told.
1.1. Garn
(13)
Efter fremlæggelsen af de midlertidige foranstaltninger blev påstanden om udelukkelsen af garn yderligere undersøgt. Det skal i den forbindelse gentages, at Kommissionen inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger (jf. betragtning 18 og 19 i forordningen om midlertidig told) modtog en lang række bemærkninger med påstande om, at garn skulle udelukkes. Desuden modtog Kommissionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger omfattende supplerende og detaljerede oplysninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger blev nøje analyseret, jf. nedenfor.
(14)
Adskillige interesserede parter påstod, at garn burde adskilles fra de tre andre basisvaretyper, der er nævnt i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told, idet: i) garn angiveligt skulle have anderledes fysiske og kemiske egenskaber; ii) produktionsprocessen for garn og for de tre andre basisvaretyper skulle være forskellige, og iii) garn skulle have andre anvendelsesformål.
(15)
Hvad angår påstand i) og ii), blev der fremlagt beviser, der pegede i retning af særlige kendetegn for rovings, afhuggede tråde og måtter på den ene side, og garn på den anden side. Oplysningerne antydede mere specifikt, at måtter og afhuggede tråde typisk laves af rovings og ikke af garn. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede EU-erhvervsgrenen denne opsplitning og påstod, at visse særlige afhuggede tråde faktisk fremstilles af garn. Selv om der findes visse særlige afhuggede tråde, der fremstilles af garn, betyder dette dog ikke, at garn skal betragtes om hørende under varedefinitionen for den pågældende vare (se også betragtning 20 herunder).
(16)
Hvad angår den første påstand om forskelle i de grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber, indsendte en interesseret part en undersøgelse fra et førende forskningsinstitut. Undersøgelsen sammenlignede bl.a. de fysiske og kemiske egenskaber i rovings og garn. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger blev der fremsat visse forbehold vedrørende konklusionerne af denne sammenligning, som til gengæld gav anledning til en række afgørende bemærkninger fra visse brugere af garn. Det kan af disse oplysninger konkluderes, at en vigtig kemisk komponent i rovings, måtter og afhuggede tråde er »silan«, et kemisk kontaktmiddel, der fremmer optagelsen af harpiks i matricer. Garn anvendes normalt ikke sammen med denne form for kemiske midler, men derimod med en kemisk substans baseret på en type stivelse (»appretur«), der tilsættes som smøremiddel og beskyttelse, for at garnet kan modstå vævning under høj hastighed. I modsætning til rovings, hvor kontaktmidlet hjælper med at absorbere harpiksen, afviser appretur harpiks. Hvad angår de grundlæggende kemiske egenskaber, blev det desuden konkluderet, at glasråvarer til garn har en mere stabil sammensætning, og at partikelstørrelsen er mere ensartet end i råvarer til andre varetyper.
(17)
Hvad angår de fysiske egenskaber, har garn tilsyneladende ikke de samme grundlæggende fysiske egenskaber som andre varetyper. For det første er det almindeligt anerkendt, at garn generelt er et finere materiale med en meget lavere fiberdiameter og finhed pr. tråd end rovings. Dernæst er garn den eneste varetype, der er snoet (selv om der også findes garn, der ikke er snoet).
(18)
Hvad angår den anden påstand om forskellene i produktionsprocesser, er der - selv om alle parter erkender, at de fire basisvaretyper fremstilles af smeltet glas, der indeholder kvartssand, soda, kalksten, kaolin og dolomit, som trækkes gennem en flerhullet varmeresistent spindedyse af platinum-rodium (»bushings«) - dog visse afgørende forskelle mellem produktionsprocessen for garn og de øvrige undersøgte varer. For det første er der produktion af garn brug for større præcision og stabil temperaturkontrol og energi, og der anvendes strengere kontrolparametre (bushing output osv.). Da hullerne i spindedyserne er mindre, er produktionsoutputtet væsentligt lavere sammenholdt med andre varer. Derfor anvendes der ofte ovne til fremstilling af garn eller rovings - ganske vist veksler glasfiberproducenter af økonomiske hensyn ikke mellem disse to varer i samme ovn. En anden forskel i produktionsprocessen er, at garn efter spindedyseprocessen gennemgår en snoningsproces.
(19)
Med hensyn til påstand iii) vedrørende forskelle i anvendelsesformål blev det konstateret, at de forskellige kemiske egenskaber i garn sammenlignet med rovings, afhuggede tråde og måtter er knyttet til de forskellige anvendelsesformål for garn. Selv om det foreløbigt var blevet konkluderet, at »næsten alle de forskellige typer af den pågældende vare (…) grundlæggende anvendes til samme formål« ud fra de kommentarer, der blev modtaget efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, blev dette aspekt yderligere undersøgt, og det blev konkluderet, at mens rovings, afhuggede tråde og måtter blev anvendt til at forstærke plastik i kompositmaterialer, blev garn primært anvendt til produktion af lettere materialer til anvendelse i tekniske tekstiler såsom isolering af høj styrke, beskyttelse og filtrering. I visse tilfælde var garn også egnet til forstærkning, men dette var dog kun i meget få tilfælde og selv da var det af hensyn til den relativt høje kostpris til garn i forhold til rovings usandsynligt af økonomisk årsager.
(20)
På baggrund af ovennævnte forskelle er det ikke overraskende, at markedet også opfatter garn som værende forskelligt fra de tre andre varer. Både brugere og EU-erhvervsgrenen fremlagde en markedsrapport, som blev offentliggjort i et uafhængigt magasin specialiseret i kompositmaterialer. I denne rapport, som på ingen måde er forbundet med denne antidumpingprocedure, blev det først forklaret, at der af hensyn til produktion og anvendelsesformål skulle foretages en sondring mellem garn og rovings. Derefter blev den globale produktionskapacitet for glasfiber nøje undersøgt, hvad angår de to grupper: i) rovings, afhuggede tråde og måtter sammen og ii) garn (3).
(21)
Hvad angår en mulig substitution mellem garn og andre basisvaretyper, skal det bemærkes, at dette i teorien er muligt, da garn kan anvendes i et begrænset antal anvendelsesformål i stedet for andre typer, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told. Efter en nøjere analyse konstaterede Kommissionen dog, at det i praksis ikke vil være en økonomisk bæredygtig mulighed på grund af den væsentlige forskel i omkostninger til fremstilling af garn i forhold til andre varer, hvilket kan forklares med forskellene i produktionsprocesser, jf. betragtning 18 ovenfor.
(22)
I den klage, som lå til grund for indledningen af denne undersøgelse, blev det udtrykkeligt nævnt, at den pågældende vare har én unik funktion og dermed ét unikt anvendelsesformål, nemlig forstærkning af plastik i kompositmaterialer. I ovenstående analyse blev det dog fastslået, at forskellene i produktionsprocesser for garn og rovings (og afhuggede tråde og måtter) medførte fundamentalt forskellige grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber i lyset af de forskellige anvendelsesformål for garn, herunder flere andre anvendelsesformål end kompositmaterialer. De bemærkninger, der blev modtaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, var ikke af en sådan art, at de kunne ændre denne konklusion.
(23)
Ud fra ovenstående godkendes påstanden om at udelukke garn på grundlag af forskellige fysiske og kemiske egenskaber og forskellige anvendelsesformål i forhold til rovings, afhuggede tråde og måtter, hermed. Det konkluderes således, at garn udelukkes fra varedefinitionen af den pågældende vare, som er defineret i forordningen om midlertidig told. Garn udelukkes derfor definitivt fra undersøgelsen.
(24)
Det skal desuden bemærkes, at en påstand om udelukkelse af tyndt garn blev indsendt af en interesseret part, men dette er ikke længere relevant som følge af udelukkelsen af alt garn fra varedækningen.
1.2. Teksturerede rovings
(25)
En interesseret part fremsatte en påstand om udelukkelse af teksturerede rovings. Denne påstand var baseret på argumenter om, at teksturerede rovings bør behandles efter samme princip som imprægnerede rovings, da varen ikke længere er en roving men derimod et produkt i efterfølgende led.
(26)
Det er i den forbindelse vigtigt at gentage begrundelsen for udelukkelsen af visse imprægnerede rovings. Visse former for rovings og garn blev udelukket, da disse typer blev specielt behandlet med en belægning og imprægnering og har et glødetab på over 3 %, hvilket giver dem anderledes fysiske og kemiske egenskaber.
(27)
Hvad angår teksturerede rovings, er det underforstået, at der er tale om rovings, der ikke er belagt eller imprægnerede og har et glødetab på mellem 0,3 % og 0,13 %. Der er derfor tale om helt anderledes varer end de imprægnerede rovings, som blev udelukket i den foreløbige fase. Det blev dernæst konkluderet, at teksturerede rovings lige som de andre rovings, afhuggede tråde og måtter primært anvendes til forstærkning af plastisk i kompositmaterialer. De indgår derfor i varedækningen både i klagen og i meddelelsen om indledning af denne undersøgelse, og intet berettiger udelukkelsen heraf.
(28)
Det konkluderes således, at teksturerede rovings klart og ubestrideligt hører under varedækningen i denne undersøgelse, og påstanden om at udelukke dem fra varedækningen er ikke baseret på tilstrækkelige, faktuelle beviser og må derfor afvises.
1.3. Konklusion
(29)
Der blev ikke fremsat andre påstande om varedækningen.
(30)
Ud fra ovenstående blev det fundet hensigtsmæssigt at revidere varedækningen som fastlagt ved forordningen om midlertidig told. Den pågældende vare defineres derfor endeligt som afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld.
2. Samme vare
(31)
Da der ikke blev fremsat relaterede påstande eller bemærkninger, og i betragtning af konklusionerne i betragtning 13 til 23 ovenfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger gentog en eksporterende producent/gruppe, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, sin uenighed i afvisningen af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling. Den pågældende eksporterende producent/gruppe gentog dog blot de påstande, den havde fremsat tidligere i undersøgelsen, uden af fremlægge nye argumenter. Det skal erindres, at disse argumenter, som forklaret i forordningen om midlertidig told, allerede var blevet grundigt behandlet i en individuel meddelelse til den pågældende eksporterende producent/gruppe.
(33)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, at Kommissionen overså nye beviser, som virksomheden havde indsendt. Det skal i den forbindelse bemærkes, at omtalte beviser udelukkende var en indsendelse af en række dokumenter til støtte for det allerede fremførte argument, som Kommissionen havde besvaret, vedrørende sammensætningen af virksomhedens bestyrelse. Der blev således ikke fremlagt nye beviser, der kunne rejse tvivl om beslutningen om ikke at indrømme den pågældende eksporterende producent/gruppe markedsøkonomisk behandling.
(34)
De foreløbige konklusioner vedrørende den pågældende eksporterende producents/gruppes anmodning om markedsøkonomisk behandling bekræftes derfor endeligt.
(35)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger om markedsøkonomisk behandling, bekræftes indholdet af betragtning 21-29 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
2. Individuel behandling
(36)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger udtrykte den samme eksporterende producent/gruppe, som indsendte bemærkninger til afslaget af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling, sin uenighed i afslaget af anmodningen om individuel behandling. Virksomheden påstod, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad begrundede afslaget af virksomhedens anmodning om individuel behandling.
(37)
Det skal i den forbindelse gentages, at flertallet af virksomhedens administrerende direktører blev udpeget af en hovedsagelig statsejet virksomhed, jf. betragtning 26 i forordningen om midlertidig told under afsnittet om analysen af markedsøkonomisk behandling. Væsentlig statslig indgriben i den eksporterende producents beslutningsproces kan derfor ikke udelukkes.
(38)
Det blev for denne eksporterende producent således bekræftet, at den ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og at virksomhedens anmodning om individuel behandling derfor må afvises, idet virksomheden ikke kunne påvise, at den var tilstrækkeligt fri fra statslig indgriben.
(39)
Efter den endelig fremlæggelse af oplysninger påstod ovennævnte eksporterende producent og de øvrige eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet individuel behandling, at afslaget af deres individuelle behandling ikke var foregået i overensstemmelse med WTO-panelrapporten i tvist DS 397 angående de endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ovennævnte panelrapport endnu ikke er endelig, da den ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet. Desuden er appelfristen vedrørende panelrapporten endnu ikke udløbet. Denne påstand blev derfor afvist.
(40)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger vedrørende individuel behandling, bekræftes indholdet af betragtning 30-33 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt, og det konkluderes endeligt, at de eksporterende producenter/grupper i stikprøven, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke skal indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling
(41)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, at for varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet (eller slet ikke blev solgt) skulle den normale værdi for samme vare beregnes på grundlag af den beregnede normale værdi og ikke som Kommissionen gjorde i den foreløbige fase - dvs. ved at anvende repræsentative hjemmemarkedspriser på næsten identiske typer (behørigt justeret) som normal værdi.
(42)
Påstanden blev accepteret, og den normale værdi for ikke-repræsentative typer (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvor der var et hjemmemarkedssalg, blev fortjenesten af alle transaktioner på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for den pågældende varetype (idet det samlede hjemmemarkedssalg af disse varetyper blev fundet rentabelt, var testen i grundforordningens artikel 2, stk. 4, opfyldt). Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste. For en varetype, hvor der ikke var fremlagt produktionsomkostninger, anvendtes en beregnet normal værdi for en næsten identisk varetype.
(43)
For de resterende varetyper blev det herefter undersøgt, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, og som beskrevet i betragtning 37-40 i forordningen om midlertidig told.
(44)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af nogle få sammenlignelige varetyper var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget kunne således anvendes til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi for disse varetyper. For de resterende varetyper blev kun det fortjenstgivende salg anvendt.
(45)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, at den anvendte metode til beregning af den normale værdi for ikke-repræsentative varetyper, jf. betragtning 42 ovenfor, dvs. ved hjælp af fortjenstgivende transaktioner af de pågældende varetyper, var i strid med ordlyden i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Det blev desuden påstået, at det har været standardpraksis at anvende en gennemsnitlig fortjeneste for alle fortjenstgivende transaktioner af alle varetyper ved beregningen af den normale værdi for en bestemt varetype, og at enhver ændring af denne praksis er i strid med princippet om retssikkerhed.
(46)
Det skal bemærkes, at den metode, der er beskrevet i betragtning 42, er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, som foreskriver, at beløb til fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger om eksportørens eller producentens salg i normal handel af samme vare. Brugen af udtrykket »af samme vare« udelukker ikke, at den undersøgte vare opdeles i flere varetyper, hvor dette er relevant. I gældende WTO-praksis (4) konkluderes det også, at der ikke kan ses bort fra brugen af den faktiske fortjenstmargen, som fastslås med henblik på transaktioner i normal handel af de relevante varetyper, for hvilke der skal beregnes en normal værdi. Det skal desuden bemærkes, at den pågældende eksporterende producent/gruppe ikke har bevist, at transaktionerne af de varetyper, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, skal betragtes som ikke værende i normal handel. Endelig skal det bemærkes, at ovennævnte metode er retfærdig. I tilfælde, hvor fortjenstmargenerne af salg i normal handel af den pågældende vare er lavere end den vejede gennemsnitsfortjeneste for salg af alle varetyper i normal handel, anvendes den laveste fortjenstmargen for den pågældende varetype til beregning af den normale værdi. Påstanden afvises derfor.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
a) Referenceland
(47)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger bemærkede en interesseret part, at Tyrkiet ikke burde anvendes som referenceland og foreslog i stedet af anvende Malaysia som referenceland. Denne bemærkning var dog ikke yderligere begrundet og blev derfor ikke taget i betragtning.
(48)
Som følge af udelukkelsen af garn fra varedækningen i denne undersøgelse (jf. ovenfor) er det forhold, at garn ikke produceres i Tyrkiet ikke længere en hindring for at vælge Tyrkiet som referenceland, da der ikke skal beregnes en normal værdi for nogle af de undersøgte varetyper (jf. også betragtning 50 og 51 nedenfor).
(49)
Ud fra ovenstående konkluderes det endeligt, at Tyrkiet anvendes som referenceland i denne procedure.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(50)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod en part, at den normale værdi for samme vare i Tyrkiet ikke var nøjagtig, idet omkostningsstrukturen hos den samarbejdsvillige virksomhed i Tyrkiet var forvredet. Undersøgelsen fastslog ganske rigtigt, at den samarbejdsvillige virksomhed i Tyrkiet havde væsentlige finansielle omkostninger, der kan forvride fastsættelsen af den normale værdi, navnlig når den er fundet ved beregning.
(51)
For at undgå eventuelle forvridninger i beregningen blev det derfor besluttet at samle varetyperne og udelukkende sondre mellem de vigtigste egenskaber ved varerne. Dette øgede sammenligneligheden med hensyn til salgsmængder mellem den pågældende vare og samme vare i Tyrkiet og gjorde det muligt at anvende faktiske priser i stedet for en beregnet normal værdi i tilfælde, hvor salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (potentielt forvredne af de finansielle omkostninger) skulle have været anvendt.
4. Eksportpris og prissammenligning
(52)
Da der ikke blev fremlagt kommentarer, bekræftes indholdet af betragtning 48-50 i forordningen om midlertidig told, hvad angår eksportprisen og sammenligningen af eksportpriser og den respektive normale værdi hermed endeligt.
5. Dumpingmargener
(53)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 51-54 om den generelle metode til beregning af dumpingmargener i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
(54)
På baggrund af ovennævnte ændringer i beregningen af de normale værdier, og efter at visse beregningsfejl er rettet, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:
Tabel 1
Dumpingmargener
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
29,7 %
E. SKADE
(55)
Det skal bemærkes, at skadesanalysen efter udelukkelsen af garn fra varedækningen (jf. betragtning 13-23 ovenfor) måtte justeres til de tre resterende varetyper, nemlig rovings, afhuggede tråde og måtter. Deraf fulgte en ændring af visse skadesindikatorer, mængden af dumpingimport og beregningen af prisunderbud og skadestærsklen.
1. EU-erhvervsgrenen
(56)
Der blev ikke fremsat nye bemærkninger eller påstande vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og til, hvorvidt stikprøven af EU-producenter var repræsentativ. På denne baggrund og da den varetype, der blev udelukket fra varedækningen, altså garn, udgjorde en begrænset del af EU-producenternes produktion og salg, bekræftes betragtning 56-58 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. EU-forbruget
(57)
Hvad angår EU-forbruget, skal det bemærkes, at udelukkelsen af en af de fire hovedvaretyper, altså garn, fra varedækningen resulterede i en ændring af mængderne i EU-forbruget, jf. betragtning 55 ovenfor.
(58)
Ud fra ovenstående ændring udviklede det samlede EU-forbrug sig således i den betragtede periode:
Tabel 2
EU-forbruget
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeks
100
105
104
77
(59)
Ovenstående tendens i forbruget svarer til den tendens, der blev observeret for den undersøgte vare som defineret i forordningen om midlertidig told, dvs. en stigning på ca. 5 % i 2007-2008 og derefter et markant fald på 23 % i UP i forhold til 2006.
3. Import fra det pågældende land
(60)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev importtallene ændret.
(61)
En interesseret part påstod, at importen fra Kina fra de producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen, burde have været udelukket fra den pågældende import.
(62)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at importmængden fra Kina fra producenterne i stikprøven udgjorde mindre end 4 % af den samlede import fra Kina i UP, hvilket også fremgår af betragtning 58 i forordningen om midlertidig told. Dette er uændret efter udelukkelsen af garn fra varedækningen.
(63)
Da kun to EU-producenter importerede den pågældende vare fra Kina i UP, kan den nøjagtige mængde af denne import ikke offentliggøres af fortrolighedshensyn. Selv om denne importmængde blev fratrukket for hvert år i den betragtede periode, ville tendensen i importmængden og markedsandelene stadig være næsten uændret. Markedsandelen for dumpingimporten ville være lavere, dog kun under et procentpoint mindre i hvert år af den betragtede periode, hvilket altså ikke ville påvirke den overordnede tendens i den betragtede periode.
(64)
Efter udelukkelsen af garn blev importtallene ændret som følger:
a) Mængde
Tabel 3
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeks
100
156
186
139
b) Markedsandel
Tabel 4
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
UP
Markedsandel (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeks
100
149
179
180
(65)
Efter disse ændringen er de tendenser, der blev observeret i den foreløbige fase vedrørende importmængder af den pågældende vare ændret i begrænset omfang. Stigningen i importmængden i både absolutte og relative tal er dog væsentlig. Denne import steg nemlig meget hurtigt i den betragtede periode, navnlig mellem 2006 og 2008 (med 86 %), hvorefter der var et fald i importen fra Kina som følge af en generelt faldende efterspørgsel. Markedsandelen for denne import steg dog fortsat mellem 2008 og UP og steg i hele perioden med 6,3 procentpoint.
c) Prisudvikling
(66)
Efter udelukkelsen af garn faldt den gennemsnitlige cif-importpris på den pågældende vare markant (med ca. 3 %):
Tabel 5
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
901
907
945
909
Indeks
100
101
105
101
(67)
Det fremgår imidlertid af ovenstående tabel, at tendensen med generelt stabile priser i den betragtede periode ikke er ændret væsentligt, og derfor bekræftes konklusionen vedrørende pristendensen for denne import, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told, hermed.
d) Prisunderbud
(68)
Hvad angår beregningen af prisunderbuddet, måtte de foreløbige margener ændres, idet udelukkelsen af garn fra varedækningen betød, at der måtte ses bort fra det tilsvarende salg i skadesberegningerne.
(69)
Det blev desuden besluttet, som ved dumpingberegningen i denne undersøgelse (jf. betragtning 50 og 51 ovenfor) at samle varetyperne og udelukkende sondre mellem de vigtigste egenskaber ved varerne. Dette medførte en stigning i mængden af import fra Kina, der indgik i sammenligningen med salg af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, hvilket gjorde underbudsberegningerne mere repræsentative.
(70)
Endelig blev der foretaget en justering for omkostninger efter import, idet disse omkostninger er en forudsætning for at sælge den pågældende vare.
(71)
Efter ændringerne i underbudsberegningen som følge af i) udelukkelsen af garn, ii) samlingen af varetyperne og iii) justeringen for omkostninger efter import udgør den ændrede underbudsmargen 18,2 %, mens det gennemsnitlige prisunderbud er på 10,9 %. Ovenstående ændringer fandt også anvendelse for beregningen af skadestærsklen, jf. betragtning 134 i denne forordning.
(72)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger eller påstande, bekræftes konklusionerne i betragtning 61-65 i forordningen om midlertidig told hermed, bortset fra ovennævnte ændringer.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Ændring af skadesindikatorer som følge af udelukkelsen af garn
(73)
Udelukkelsen af garn fra varedækningen gav anledning til en justering af visse tabeller i afsnit D.4 i forordningen om midlertidig told. Desuden måtte der foretages en mindre justering af salgstallene for en af producenterne i stikprøven. Det skal også bemærkes, at garn kun udgjorde en relativt begrænset andel af stikprøveproducenternes produktion og salg. Således blev indikatorerne på grundlag af samtlige EU-producenter (salgsmængde og markedsandel) mest berørt af disse justeringer. De gennemsnitlige salgspriser hos stikprøveproducenterne blev i mere begrænset omfang også påvirket. De observerede tendenser for disse indikatorer er dog også i alt væsentligt uændrede i forhold til resultaterne i forordningen om midlertidig told, hvilket fremgår af nedenstående tabeller. Da garn kun udgjorde en begrænset del af stikprøven af producenter, er de finansielle indikatorer (rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og investeringer) ikke blevet påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen. Af hensyn til undersøgelsens gennemsigtighed er alle tabeller vedrørende skadesindikatorer fra afsnit D.4 i forordningen om midlertidig told medtaget herunder, også de uændrede tabeller.
(74)
Da udviklingen i produktionsmængder hos stikprøveproducenterne kun blev påvirket i meget begrænset omfang i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told (en stigning på 1 % for 2008 og UP) af udelukkelsen af garn fra varedækningen, bekræftes konklusionen i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 6
EU-erhvervsgrenen - produktion
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeks
100
103
102
64
(75)
Tallene for EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet er generelt faldet på grund af udelukkelsen af garn, men dette har ikke haft nogen indvirkning på tendensen og kapacitetsudnyttelsen. Derfor bekræftes konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenen - produktionskapacitet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (ton)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeks
100
100
102
89
Kapacitetsudnyttelse (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeks
100
103
100
71
(76)
Da udelukkelsen af garn fra varedækningen kun i meget begrænset omfang påvirkede udviklingen i lagerbeholdningen hos stikprøveproducenterne i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told (en stigning på 1 % for 2007, 2008 og UP), bekræftes konklusionen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenen - lagerbeholdning
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeks
100
83
140
93
(77)
I forhold til de salgsmængder, der blev angivet i forordningen om midlertidig told, er faldet i salgsmængder siden 2006 1 % kraftigere i 2007 og 2008 og 3 % mindre udtalt i UP, men salgsmængderne faldt dog stadig med 27 % i den betragtede periode, hvorfor konklusionerne i betragtning 71-72 hermed bekræftes.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (mængde)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeks
100
99
95
73
(78)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen er EU-erhvervsgrenens andel af EU-markedet faldet fra 76,3 % til 71,9 % (i modsætning til et fald fra 75,1 % til 69,5). Konklusionerne i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-erhvervsgrenens markedsandel bekræftes derfor.
Tabel 10
EU-erhvervsgrenen - EU-markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
EU-markedsandel (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeks
100
95
92
94
(79)
Hvad angår de gennemsnitlige salgspriser, betød udelukkelsen af garn fra varedækningen, at de gennemsnitlige salgspriser blev en smule lavere. Denne tendens er dog identisk med tendensen for salgspriserne i forordningen om midlertidig told (kun 1 % højere tal for 2008 og UP), og konklusionerne i betragtning 74 i nævnte forordning bekræftes derfor.
Tabel 11
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (gennemsnitpriser)
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
EUR/ton
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekseret
100
99
102
99
(80)
EU-producenternes beskæftigelsestal er blevet justeret for at udelukke produktionen af garn. Den relativt lille reduktion har efterladt tendensen uforandret (kun 1 % højere tal for 2008 og UP), hvorfor konklusionerne i betragtning 75 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
Tabel 12
EU-erhvervsgrenen - beskæftigelse
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekseret
100
95
91
81
(81)
EU-erhvervsgrenens produktivitet er ikke blevet påvirket af udelukkelsen af garn, og konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
Tabel 13
EU-erhvervsgrenen - produktivitet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Tons pr. ansat
121
131
136
95
Indekseret
100
108
113
79
(82)
Som det allerede fremgår af betragtning 73 ovenfor, blev nedenstående finansielle indikatorer ikke påvirket efter udelukkelsen af garn fra varedækningen, idet garn kun i begrænset omfang findes i producentstikprøven.
(83)
Arbejdskraftomkostningerne i form af gennemsnitlige årslønninger er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 14
EU-erhvervsgrenen - arbejdskraftomkostninger
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Årslønninger (euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseret
100
101
103
97
(84)
Rentabiliteten og investeringsafkastet er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 15
EU-erhvervsgrenen - rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Nettofortjeneste (i % af omsætning)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeringsafkast
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
EU-erhvervsgrenens likviditet er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionen i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 16
EU-erhvervsgrenen - likviditet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Likviditet (euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseret
100
50
22
-64
(86)
EU-erhvervsgrenens investeringer er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 85 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 17
EU-erhvervsgrenen - investeringer
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringer (euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseret
100
52
109
71
4.2. Bemærkninger modtaget efter den foreløbige offentliggørelse af oplysninger
(87)
En interesseret part påstod, at Kommissionen burde have analyseret skade (og årsagssammenhæng) på et segmentspecifikt grundlag, dvs. for hver af de overordnede varetyper særskilt. Parten mente, at de overordnede varetyper var for forskellige til at blive analyseret som helhed.
(88)
Det skal først og fremmest bemærkes, at eventuelle konklusioner vedrørende dumping og skade udelukkende kan træffes for den pågældende vare og samme vare som helhed. Fremsættes der påstande om definitionen af den pågældende vare, skal disse analyseres i den kontekst og ikke resultere i en separat skadesanalyse, som er afhængig af, hvilke forskellige varetyper der indgår i undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 13-23 ovenfor er varedækningen i denne undersøgelse blevet ændret i den endelige fase som følge af udelukkelsen af garn. Der kan således kun træffes konklusioner om dumping og skade i forbindelse med den nydefinerede pågældende vare og samme vare som helhed. Af disse årsager kan påstanden ikke godtages.
(89)
Samme interesserede part påstod, at de tal, der var fremlagt for EU-erhvervsgrenen, var usammenhængende. Parten påstod navnlig, at det var forkert af Kommissionen at angive tal for hele EU-erhvervsgrenen i nogle tilfælde og i andre tilfælde anvende verificerede tal fra stikprøveproducenterne alene.
(90)
Hvad angår denne påstand, skal det først bemærkes, at stikprøveudtagning udtrykkeligt iflg. grundforordningens artikel 17 anvendes i tilfælde, hvor det ikke er muligt at foretage en detaljeret undersøgelse af visse grupper af erhvervsdrivende. Stikprøven af EU-producenter blev fundet repræsentativ for hele EU-erhvervsgrenen, og der blev ikke fremsat begrundede påstande fra interesserede parter, der anfægtede dette. Alle skadesindikatorer undtagen vedrørende salgsmængde og markedsandel blev derfor, jf. artikel 66 i forordningen om midlertidig told, fastlagt på grundlag af oplysninger fra stikprøveproducenterne, som blev verificeret under kontrolbesøgene. Salgsmængden i EU-erhvervsgrenen, som omfatter alle EU-producenter, var en forudsætning for at beregne EU-forbruget, og både salgsmængden og EU-forbruget var nødvendige for at fastslå EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(91)
En anden interesseret part påstod, at importen fra Kina fra producenter, som er forretningsmæssigt forbundne med EU-producenterne i stikprøven, jf. betragtning 58 i forordningen om midlertidig told, burde have været lagt til de pågældende producenters salg.
(92)
Da de pågældende EU-producenter kun videresælger de pågældende varer, ville det forvride deres salgsmængde, hvis denne import blev lagt til, hvilket derfor ikke er berettiget. Mængden af denne import er under alle omstændigheder begrænset, som anført i betragtning 62 og 63 ovenfor. Markedsandelen ville, jf. samme betragtninger ovenfor, kun i begrænset omfang blive påvirket, og tendensen for de relaterede skadesindikatorer ville ikke blive ændret.
(93)
En interesseret part nævnte, at Kommissionen ikke havde forklaret, hvorfor salget til bunden anvendelse var blevet inkluderet i salgstallene for EU-erhvervsgrenen. Parten påstod, at Kommissionen burde have analyseret det bundne marked uafhængigt af det frie marked.
(94)
Det skal i den forbindelse understreges, at salget til bunden brug blev inkluderet i analysen af EU-erhvervsgrenens salgsmængder og markedsandel, idet det blev konstateret, at dette salg rent faktisk konkurrerede med importen. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at de mængder, de pågældende virksomheder i Unionen havde bundne anvendelser for, i princippet kunne erstattes af indkøbt glasfiber, f.eks. hvis markedsforhold og/eller finansielle betragtninger udløste et sådant skift. De blev derfor inddraget i analysen af EU-markedet. Hvis salg til bunden anvendelse blev udelukket fra analysen, ville salgstendenserne ikke ændres væsentligt.
(95)
EU-erhvervsgrenen rejste tvivl om EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige EU-salgspris som angivet i tabel 10 i forordningen om midlertidig told. Erhvervsgrenen mente, at der var en regnefejl, og påstod, at faldet i salgsprisen i den betragtede periode i virkeligheden var mere markant end de angivne 2 %. På baggrund af denne påstand blev beregningen af de gennemsnitlige EU-salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven taget op til ny behandling. Beregningen blev baseret på verificerede salgspriser og fundet korrekt. Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen måtte de gennemsnitlige salgspriser dog beregnes på ny ved at udelukke garn, og de ændrede gennemsnitlige salgspriser er angivet i tabel 11 ovenfor.
(96)
To stikprøveproducenter satte spørgsmålstegn ved enkelte justeringer i deres indsendte rentabilitetstal. De anfægtede justeringer vedrørte virksomhedsinterne overførsler, ændringer i regnskaber og visse ekstraordinære elementer, som ifølge Kommissionen forvred tallene for fortjenesten unødvendigt. Justeringerne blev anfægtet, da de pågældende producenter mente, at vigtige omkostninger konsekvent ikke fremgik, selv om de var påløbet og i visse tilfælde endda havde forbindelse til dumpingimporten. Justeringerne for rentabilitetstallene i de to virksomheder blev behandlet på ny, og de blev igen fundet berettigede. Påstanden blev derfor afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre påstande eller bemærkninger, og med ændringerne i betragtning 55-80 ovenfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 66-86 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende skade
(98)
Da der ikke blev fremlagt andre påstande eller bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 87 til 89 i forordningen om midlertidig told.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten
(99)
Visse parter genfremsatte deres påstand om, at der i lyset af mængden og priserne for så vidt angår importen fra Kina ikke var nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens skade og den pågældende import. Det blev navnlig på ny påstået, at den gennemsnitlige importpris for denne import generelt havde været stabil i hele den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen havde været i stand til at opretholde rentabiliteten på et niveau tæt på den nævnte målfortjeneste i 2007-2008, hvor den største stigning i importen fra Kina forekom.
(100)
Der blev allerede givet et svar på denne påstand i betragtning 94-95 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes. Desuden kan det ikke konkluderes, hvilket allerede fremgår af betragtning 107 i forordningen om midlertidig told, at årsagssammenhængen er brudt blot på grundlag af udviklingen i et begrænset antal skadesindikatorer, som er blevet vurderet for en begrænset del af den betragtede periode. Derimod skal den samlede udvikling for alle skadesindikatorer for hele den betragtede periode vurderes. Den foreløbige analyse viste allerede, at importen af den pågældende vare havde forårsaget et pristryk på EU-markedet i den betragtede periode og markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i UP. EU-erhvervsgrenen har derfor ikke været i stand til at nå det nødvendige fortjenstniveau, selv i en periode med forholdsvis stor efterspørgsel som 2007 og 2008. Importen fra Kina har desuden konstant vundet markedsandele især i 2007, hvor EU-markedet for glasfiber voksede markant. Denne aggressive strategi med at vinde markedsandele ved konstant at sælge til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser, medførte ikke en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens situation før UP, hvilket udelukkende skyldtes det relativt store EU-forbrug, som afbødede virkningen af den skadevoldende dumping. Udviklingen i UP bekræfter dog, at så snart markedsforholdene forværredes, viste den væsentlige skade, som dumpingimporten forvoldte, sig for alvor. Påstandene i betragtning 99 afvises derfor.
2. Virkningerne af andre faktorer
(101)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev importtallene ændret som vist nedenfor:
Tabel 18
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Mængde (tons)
34 945
28 834
35 396
24 980
Markedsandel (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Tyrkiet
Mængde (tons)
28 946
24 928
20 511
18 523
Markedsandel (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Mængde (tons)
16 757
15 821
12 145
8 726
Markedsandel (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Mængde (tons)
9 541
25 569
35 118
12 601
Markedsandel (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Mængde (tons)
9 043
9 919
8 791
6 996
Markedsandel (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
928
925
928
854
Indien
Mængde (tons)
4 363
11 227
3 741
5 353
Markedsandel (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republikken Korea
Mængde (tons)
6 277
4 845
13 918
5 112
Markedsandel (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japan
Mængde (tons)
21 142
9 498
9 949
3 710
Markedsandel (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexico
Mængde (tons)
1 017
2 977
1 803
1 763
Markedsandel (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Mængde (tons)
3 930
3 096
2 123
2 029
Markedsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Andre lande
Mængde (tons)
6 787
12 923
6 899
7 092
Markedsandel (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Bortset fra importmængden fra USA og Taiwan, som faldt med ca. 35 % (UP) i forhold til den mængde, der er angivet i tabel 17 i forordningen om midlertidig told, syntes importen fra andre lande kun i begrænset omfang at være berørt af udelukkelsen af garn.
(103)
Adskillige parter gentog deres påstand om, at den økonomiske krise og ikke dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade - eller alternativt, at den økonomiske krise var hovedårsagen til skaden, mens importen fra Kina nærmere var en supplerende faktor. Det blev i den forbindelse påstået, at der var en sammenhæng mellem forbrug og fortjeneste, og at fortjenesten først forværredes, da efterspørgslen brød sammen. Samtidig blev det påstået, at der ikke var nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens EU-markedsandel, salgspriser og fortjenester på den ene side og den kinesiske imports EU-markedsandel og salgspriser på den anden side. Det blev desuden påstået, at Kommissionen ikke korrekt havde vurderet den skadevoldende virkning af afmatningen i EU-forbruget og derfor handlede i strid med grundforordningens artikel 3, stk. 7.
(104)
Den første del af påstanden er allerede indgående behandlet i betragtning 99-102 i forordningen om midlertidig told. Virkningen af den økonomiske krise på skaden blev behandlet, og det fremgik af betragtning 101 i forordningen om midlertidig told, at den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation, og at den således bidrog til EU-erhvervsgrenens skade. Dette kan dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Med andre ord forværrede den økonomiske krise i UP EU-erhvervsgrenens skade, men importen fra Kina har sandelig også forvoldt skade, som kan betragtes som væsentlig, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(105)
Ingen af argumenterne fra de interesserede parter viser, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade. Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger, som ikke allerede er behandlet, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(106)
Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, som er gengivet i betragtning 117-119 i samme forordning, bekræftes hermed.
G. UNIONENS INTERESSER
(107)
På baggrund af parternes bemærkninger foretog Kommissionen en yderligere analyse af samtlige argumenter, der vedrører Unionens interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(108)
Klagerne gentog, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger var nødvendig for, at EU-erhvervsgrenen fortsat kunne være levedygtig og fortsætte driften fremover, da prisfaldet forårsaget af dumpingimporten fra Kina alvorligt påvirkede EU-erhvervsgrenens salg, rentabilitet og evne til at investere. Da der ikke er fremsat yderligere specifikke bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 122-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(109)
Da der ikke er fremsat specifikke bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 127-128 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Brugernes interesser
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gav en række brugere og brugersammenslutninger, som ikke havde givet sig til kende i den foreløbige fase, sig til kende og fremsatte bemærkninger.
(111)
Mange brugere gentog generelle bemærkninger om nogle af de emner, der allerede var blevet analyseret i forordningen om midlertidig told, uden at fremlægge nye oplysninger i den henseende eller nye beviser til støtte for disse påstande. Der blev dog fremlagt nye oplysninger om andre emner, som følgelig blev analyseret.
(112)
Adskillige interesserede parter påstod, at samarbejdet fra brugerne ikke var repræsentativt for sektorens kompleksitet, og at de fleste brugere var små og mellemstore virksomheder, hvis situation og bemærkninger var blevet overset i analysen af Unionens interesser.
(113)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at 13 brugere indsendte en spørgeskemabesvarelse og en række andre indsendte desuden bemærkninger. Derudover indsendte en række sammenslutninger bemærkninger på vegne af brugere. Mange af disse interesserede parter gav også deres mening til kende i en høring. Efter en justering af antallet som følge af udelukkelsen af garn fra varedækningen tegnede de samarbejdsvillige brugere sig for ca. 24 % af importen af den pågældende vare. En sådan samarbejdsgrad vurderes som repræsentativ.
(114)
Det erkendes dog, at de fleste af de brugere, der havde udfyldt et spørgeskema for brugere, var forholdsvis store virksomheder. Kommissionen er i den forbindelse afhængig af den samarbejdsgrad, der kan opnås. Det vurderes dog, at de små og mellemstore virksomheders bemærkninger blev taget i betragtning gennem samarbejdet med en række sammenslutninger (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF).
(115)
En række brugere og en sammenslutning anfægtede Kommissionens vurdering af det antal personer, der er beskæftiget i glasfiberbrugerindustrien i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. Det skal bemærkes, at Kommissionen i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told anslog det samlede antal beskæftigede i Unionens glasfiberbrugerindustri, herunder til produktion af andre varer i efterfølgende handelsled, til ca. 50 000-75 000. Førnævnte interesserede parter påstod, at antallet udgør 200 000-250 000 personer, og de blev bedt om at begrunde disse skøn. En sammenslutning, European Boating Industry, fremlagde supplerende tal vedrørende bådebyggeriet, men der blev ikke fremlagt afgørende beviser, der kunne kæde disse beskæftigelsestal sammen med den pågældende vare og samme vare.
(116)
Hvis glasfiberbrugerindustriens interesser fastsættes ud fra så generelle data, som omfatter det samlede antal ansatte i alle efterfølgende handelsled i EU-erhvervsgrenen, herunder afdelinger af multinationale virksomheder, som ikke på nogen måde har forbindelse til glasfibervarer, vil dette alvorligt påvirke pålideligheden i analysen af Unionens interesser.
(117)
Det skal desuden bemærkes, at Kommissionen også anslog antallet af personer, der er beskæftiget i glasfiberafdelinger i de virksomheder, der anvendte kinesisk glasfiber i UP, til ca. 27 000 personer, jf. betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. Dette skøn blev baseret på detaljerede oplysninger, som blev indsendt af brugerne i deres spørgeskemabesvarelser specifikt vedrørende beskæftigelsen i Unionen i de pågældende afdelinger. Skønnet blev foretaget ved at lægge disse tal sammen og derefter ekstrapolere dem til den samlede kinesiske import af den pågældende vare i UP. Ekstrapoleringen blev baseret på de samarbejdsvillige brugeres andel af den samlede import fra Kina af den pågældende vare i UP.
(118)
Endelig skal det i denne forbindelse også bemærkes, at ovenstående skøn blev justeret efter udelukkelsen af garn fra varedækningen. Justeringen resulterede i en anslået beskæftigelse på ca. 22 000 personer.
3.1. Virkningen af toldomkostningerne for brugernes rentabilitet
(119)
En række brugere påstod, at Kommissionen i betragtning 132-136 i forordningen om midlertidig told havde undervurderet virkningen af den midlertidige antidumpingtold for den europæiske glasfiberbrugerindustris rentabilitet og dermed levedygtighed. De påstod, at den faktiske virkning var meget større, og at niveauet af den midlertidige told bragte mange af disse EU-virksomheders eksistens i fare.
(120)
Det er i denne forbindelse vigtigt at bemærkes, at den økonomiske vurdering i forordningen om midlertidig told blev baseret på økonomiske data, som blev indsendt af de brugere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Dette var den eneste kilde til oplysninger, der kunne efterprøves i denne forbindelse. Selv om denne vurdering blev kritiseret af mange brugere, indsendte kun en af dem supplerende oplysninger, der kunne anvendes til at gøre analysen mere præcis. Den pågældende part er en bruger af garn, og virksomhedens bemærkninger blev derfor i sidste ende ikke taget i betragtning ved analysen af omkostningens virkning.
(121)
Der blev fremsat andre påstande om, at virkningen for små og mellemstore virksomheder er større end det fremgik. Der blev dog kun fremlagt få konkrete beviser i den forbindelse, idet ikke alle brugere samarbejdede. De samarbejdsvillige brugere omfatter enkelte multinationale virksomheder, som sandsynligvis bliver mindre berørt af tolden. For at udelukke denne forvridende virkning i beregningen fastlagde Kommissionen imidlertid i den endelige fase den gennemsnitlige omkostningsindvirkning kun for afdelinger af de samarbejdsvillige brugere, der anvender glasfibre, i stedet for hele virksomheder, jf. betragtning 123 nedenfor.
(122)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev vurderingen i den midlertidige fase justeret ved at udelukke virksomheder, der anvender garn, fra analysen. Analysen måtte desuden yderligere ændres som følge af den told, der skulle anvendes (jf. betragtning 139 nedenfor).
(123)
I lyset af ovenstående ændringer vil den beregnede virkning af tolden for brugerindustrien i gennemsnit kan være på ca. 0,5 og op til 2,3 procentpoint af fortjenesten i de afdelinger der anvender glasfibre. Virkningen bliver dermed meget mindre end forventet i den midlertidige fase, hvis der bliver nogen overhovedet, da det er usandsynligt, at en mindre stigning i kostprisen som f.eks. den, der sandsynligvis følger af de gældende toldsatser, ikke kan væltes helt eller delvist over på kunderne.
(124)
Hvad angår muligheden for at vælte stigninger i kostprisen over på kunderne, blev der indhentet oplysninger fra klageren om udviklingen i kostprisen på harpiks, som er en vigtig omkostning for brugerne og endda ofte udgør hovedparten af kostprisen til slutprodukter i kompositmaterialer. Mens salgsprisen på glasfibre (kostprisen for brugerne) havde været stabil i længere tid, var kostprisen på harpiks i følge disse oplysninger fordoblet i samme periode. Stigningen i harpiksprisen havde igen været markant siden udgangen af 2009. Til trods for disse omfattende prisstigninger fortsatte brugerne med at købe dette vigtige råmateriale og sælge deres slutprodukter og forblev konkurrencedygtige. Det er derfor sandsynligt, at de har været i stand til at vælte i hvert fald en del af kostprisstigningen over på deres kunder. Hvis en så omfattende kostprisstigning (delvist) kan væltes over på kunderne, er der ingen grund til, at det ikke ville være tilfældet med en antidumpingtold på glasfibre, som vil være på niveau med skadestærsklen.
(125)
Enkelte parter påstod, at visse brugere, herunder globale grupper, er i færd med eller har planer om at flytte produktionen uden for Unionen, hvilket vil medføre jobtab hos brugerne i Unionen. Desuden kan der også blive en virkning for brugernes kunder samt hos fabrikanter af plastikvarer, der også leverer materialer til glafiberbrugere, der producerer kompositmaterialer. Dette er dog en mulig konsekvens i forbindelse med indførelsen af told for alle mellemprodukter og ikke blot glasfibre. Brugere i de efterfølgende produktionsled kan også søge om beskyttelse som led i antidumpingprocedurer, hvilket allerede var tilfældet for fabrikanter af glasfibervæv. Under alle omstændigheder ville eventuelle påståede virkninger nu være meget begrænsede på grund af toldens niveau (jf. betragtning 139 herunder).
(126)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at ingen af de brugere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte økonomiske oplysninger, der kunne behandles af Kommissionen, ville være i fare for ikke at overleve på grund af omkostningsstigningen efter de foreslåede foranstaltninger.
3.2. Forsyningssikkerhed
(127)
En række brugere gentog deres påstand om, at forsyningssikkerheden på EU-markedet var truet, og at antidumpingforanstaltninger yderligere forværrede situationen. De begrundede deres påstand med beviser, der viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at sikre forsyningen af glasfibre til brugerindustrien med de ønskede mængder og priser. I samme forbindelse blev Kommissionens bemærkninger om, at den ledige kapacitet i Unionen var tilstrækkeligt omfattende til at erstatte importen fra Kina, fundet forenklede og uberettigede.
(128)
Dette emne blev analyseret yderligere. Der blev indhentet nye oplysninger om produktionsmængder, kapacitetsudnyttelse og efterspørgsel fra klageren. Disse oplysninger blev analyseret og bekræftede, at der ganske rigtigt har været en flaskehals i første halvår af 2010 i leveringen af visse varer, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og som var resultatet af manglende lagerbeholdning som følge af markedets opsving efter den økonomiske krise. Stigningen i efterspørgslen synes imidlertid at være stabiliseret, hvilket er i tråd med forventningerne i den henseende i forordningen om midlertidig told (betragtning 145-149), og der blev fremlagt beviser for, at EU-leverandørerne i væsentligt omfang havde øget deres umiddelbart disponible produktion i løbet af 2010. Der blev endvidere meddelt yderligere stigninger i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet på kort og mellemlang sigt. Der blev desuden også fremlagt beviser for en væsentlig stigning i produktionskapaciteten i en række andre producentlande uden for Unionen.
(129)
De opdaterede tal for produktion og produktionskapacitet for garn var dog mindre beroligende, og en uafhængig markedsundersøgelse pegede i retning af en mindre favorabel leveringssituation for garn. Da garn dog er udelukket fra varedækningen, havde dette emne ingen videre relevans.
(130)
Adskillige brugere påstod også, at visse EU-producenter havde øget deres priser betydeligt på visse varer lige inden offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told og havde indledt en praksis med at kræve prisstigninger, når brugerne ønskede supplerende mængder. Det blev desuden påstået, at visse EU-producenter kun ville indgå kortsigtede kontrakter (under 1 år) i modsætning til tidligere praksis. Der fremkom visse beviser for disse påstande, som brugerne så som en indikation af, at EU-erhvervsgrenen ikke ville være i stand til at levere de mængder, der var brug for på markedet, til en rimelig pris.
(131)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger kan forventes en vis stigning i priserne på EU-markedet. Det er således ikke usædvanligt at se en vis stigning i EU-producenternes priser. Hvad angår de kortsigtede kontrakter, er der her tale om et anliggende mellem køber og sælger, som ikke nødvendigvis er forbundet med en midlertidig forsyningsknaphed, men kan forklares ved mange andre faktorer. Under alle omstændigheder synes leveringssituationen for glasfibre at være blevet normaliseret i løbet af 2010 jf. betragtning 128 ovenfor. Ovenstående påstande blev derfor afvist.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 150-151 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes endeligt, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(133)
Klageren påstod, at en målfortjeneste på 5 %, som fastlagt i den foreløbige fase, var uforholdsmæssigt lav og gentog, at et niveau på mellem 12 og 15 % ville være mere berettiget, idet glasfiberindustrien i høj grad er kapitalintensiv. Klageren påstod, at denne langt højere fortjeneste ville være nødvendig for at skabe en sund forrentning af kapitalen og give mulighed for nye investeringer. Ovenstående påstand var dog ikke ledsaget af overbevisende begrundelser, og det konkluderes således, at en fortjenstmargen på 5 % som fastsat i den foreløbige fase, skulle bibeholdes.
(134)
Hvad angår fastsættelsen af skadestærsklen, blev der, jf. betragtning 71 ovenfor, også anvendt ændringer i metoden, som påvirkede beregningen af prisunderbuddet - dvs. i) udelukkelsen af garn, ii) samlingen af varetyperne og iii) justeringen for omkostninger efter import - ved beregningen af skadestærsklen.
(135)
For at udelukke garn og tage hensyn til de særlige kendetegn ved hver varegruppe (rovings, afhuggede tråde og måtter) i skadesanalysen anvendte Kommissionen detaljerede finansielle oplysninger, som EU-producenterne i stikprøven havde indsendt separat for hver varetype. I den forbindelse anvendtes de separate finansielle tal for hver af de overordnede varegrupper (rovings, afhuggede tråde og måtter) i stedet for de samlede tal, som blev anvendt i de foreløbige beregninger, og som omfattede garn (jf. betragtning 155 i forordningen om midlertidig told). Den deraf følgende beregning afspejler bedre situationen på markedet og tager højde for den ændrede varedækning og så vidt muligt de særlige kendetegn ved de overordnede varetyper.
(136)
Ovenstående ændringer førte til en omfattende ændring af den midlertidige skadestærskel.
2. Endelige foranstaltninger
(137)
I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare.
(138)
Da skadestærsklen nu er lavere end de konstaterede dumpingmargener, bør de endelige foranstaltninger baseres på skadestærsklen.
(139)
Med udgangspunkt i ovenstående er toldsatsen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Eksporterende producent
Foreslået antidumpingtold (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Alle andre virksomheder
13,8
(140)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) således udelukkende anvendelse på importen af varer, der har oprindelse i det pågældende land og er fremstillet af den nævnte virksomhed. Importerede varer fremstillet af andre virksomheder, der ikke er udtrykkelig nævnt med navn og adresse i denne forordnings dispositive del, herunder virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de særlig nævnte, må ikke nyde godt af denne sats og skal underkastes den toldsats, der anvendes på »alle andre virksomheder«.
(141)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (5) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af referencen til den virksomhed, der er omfattet af en individuel toldsats.
(142)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(143)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved den midlertidige forordning, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Da garn nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 13-24) frigives de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told på importen af garn. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 and ex 7019 31 00 (Taric-koder 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Alle andre virksomheder
13,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 812/2010 på importen af garn af glasfiberfilamenter, undtagen garn, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 19 10 (Taric-kode 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 og 7019191079) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
2. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 812/2010 på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 and ex 7019 31 00 (Taric-koder 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2011.
A TANÁCS 248/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. március 9.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 812/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó egyes folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozóan.
(2)
A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 50 %-át - képviselő gyártók nevében a European Glass Fibre Producers Association (APFE, jelenlegi nevén: GlassFibreEurope) (a továbbiakban: panaszos) által 2009. november 3-án benyújtott panaszt (a továbbiakban: panasz) követően indította meg.
(3)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésre került sor a felhasználói kérdőív kitöltésével közreműködő, üvegszálat felhasználó vállalatok egyikének, a Saertexnek a németországi saerbecki telephelyén.
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az e rendeletnek megfelelően felülvizsgált főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
1. A vizsgálat köre: Malajziából, Tajvanról és Törökországból származó behozatal
(8)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az egyes folytonos üvegszálból készült termékek Malajziából, Tajvanról és Törökországból származó behozatalát is be kell vonni ezen vizsgálat körébe. Érvei szerint ezen országok kizárása megkülönböztető jellegű, mivel az ideiglenes megállapítások szerint az e három országból érkező behozatal mennyisége nem elhanyagolható, és nyilvánvalóan bizonyítható az áralákínálás.
(9)
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ezen országokból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához elegendő bizonyíték az ezekből az országokból származó dömpingre, károkozásra és okozati összefüggésre vonatkozóan, ahogyan azt az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése megköveteli. Ellenkezőleg, a behozatal mennyiségét illetően a panaszosok olyan információkkal szolgáltak, amelyek szerint 2004 óta csökkent a más országokból származó behozatal és azok piaci részesedése.
(10)
Ami Malajziát, Tajvant és Törökországot illeti, az ideiglenes szakaszban végzett elemzés megerősítette, hogy a figyelembe vett időszak során a Tajvanból és Törökországból származó behozatal egyaránt csökkent (2 %-ról 1,5 %-ra, illetve 2,9 %-ról 2,5 %-ra), míg a Malajziából származó behozatal kismértékben, 1 %-ról 1,7 %-ra emelkedett. Jóllehet ezek a behozatali szintek meghaladják az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében előírt csekély mértékű behozatal szintjét, az említett országok vizsgálatba való bevonásához szükséges egyéb követelmények nem teljesültek. Különösen fontos, hogy nem érkezett olyan információ, amely az említett országok bármelyikéből származó dömpingre utalna. A Malajzia, Tajvan és Törökország bevonására irányuló kérelmet ezért elutasították.
C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(11)
Emlékezni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő érintett termék a következő: a jelenleg a 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10, illetve az ex 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegszál; üvegszál előfonat; üvegszál pászma és fonal, illetve üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (a továbbiakban: érintett termék).
(12)
Továbbá, az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdése szerint az a döntés született, hogy ideiglenesen a fonalakat is az érintett termékhez tartozónak tekintik, noha a végleges szakaszban a kérdést további vizsgálatnak és mérlegelésnek kell alávetni.
1.1. Fonalak
(13)
Az ideiglenes intézkedések nyilvánosságra hozatalát követően a fonalak kizárására irányuló kérelmet tovább vizsgálták. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően számos, a fonalak kizárása mellett érvelő véleményt nyújtottak be (lásd az ideiglenes rendelet (18) és (19) preambulumbekezdését). Ezenfelül az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az érdekelt felek jelentős mennyiségű, részletes információval szolgáltak. Valamennyi észrevételt részletes elemzésnek vetették alá, az alábbiak szerint.
(14)
Számos érdekelt fél azt állította, hogy a fonalakat meg kell különböztetni az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében említett három másik alapvető terméktípustól, mivel: i) a fonalak eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek; ii) a fonalak és a három másik alapvető terméktípus gyártási folyamata különbözik; és iii) a fonalakat más célokra használják fel.
(15)
Az i) és ii) érvre vonatkozóan bizonyítékot nyújtottak be, amely rámutatott egyrészről az előfonatok, a vágott szálak és a szövedékek, más részről pedig a fonalak egyedi jellemzőire. Az információkból kiderült, hogy a szövedékek és a vágott szálak jellemzően előfonatokból, és nem fonalból készülnek. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat vitatta ezt a megkülönböztetést, azt állítva, hogy egyes különleges vágott szálak valójában fonalból készülnek. Az azonban, hogy egyes különleges vágott szálak fonalból készülnek, nem jelenti azt, hogy a fonalakat az érintett termék definíciójába tartozónak kell tekinteni (lásd az alábbi (20) preambulumbekezdést).
(16)
Egy érdekelt fél egy vezető kutatóintézet által készített tanulmányt nyújtott be az alapvető fizikai és kémiai jellemzők különbségére vonatkozó első állítást illetően. A tanulmány többek között az előfonatok és a fonalak fizikai és kémiai jellemzőit hasonlította össze. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően fenntartások merültek fel az összehasonlítás eredményeit illetően, aminek következtében egyes fonalfelhasználók fontos észrevételeket tettek. Ezekből az információkból megállapítható, hogy az előfonatok, a szövedékek és a vágott szálak alapvető kémiai összetevője a szilán, egy kémiai kötőanyag, amely megkönnyíti a gyanta felszívódását a mátrixképzéskor. A fonalak rendszerint nem ilyen kémiai anyaggal, hanem egy keményítőolaj-alapú vegyi anyaggal (enyv) készülnek, amelyet kenő- és védőanyagként használnak, hogy a fonalat ellenállóvá tegyék a nagy sebességű szövés igénybevételével szemben. Az előfonatoktól eltérően, ahol a kötőanyag segíti a gyanta felszívódását, az enyv taszítja a gyantát. Ami az alapvető kémiai jellemzőket illeti, azt is megállapították, hogy a fonalak üveganyaga a többi terméktípus alapanyagánál állandóbb összetételű és egységesebb részecskeméretű.
(17)
A fonalak és a többi terméktípus alapvető fizikai jellemzői a jelek szerint nem egyeznek. Köztudott, hogy a fonalak rendszerint az előfonatoknál finomabb, jóval kisebb szálátmérőjű és lineáris sűrűségű anyagok. Emellett a fonal az egyetlen sodort terméktípus (noha létezik nulla sodratszámú is).
(18)
A gyártási folyamatok különbözőségére vonatkozó második állítást illetően, noha valamennyi fél elismeri, hogy a négy alapvető terméktípus szilikáthomokot, szódahamut, mészkövet, kaolint és dolomitot tartalmazó olvasztott üvegből készül, amelyet többfuratos, hőálló platina-ródium tálcákon (a továbbiakban: szálhúzó fej) húznak keresztül, a fonalak gyártási folyamata több ponton jelentősen eltér a többi vizsgált termékétől. A fonalak gyártása fokozottabb pontosságú és stabil hőmérséklet-ellenőrzést és energiabevitelt, és így szigorúbb szabályozási paramétereket igényel (a szálhúzó fej teljesítménye stb.). Mivel a szálhúzó fejek furatai kicsik, a gyártási teljesítmény jóval kisebb, mint a többi termék esetében. Ennélfogva a kemencéket általában vagy fonalak, vagy előfonatok gyártására használják - az üvegszálgyártók gazdasági okokból egyazon kemencében nem váltogatják e két termék gyártását. További különbség a gyártási folyamatban, hogy a szálhúzást követően a fonalakat sodorják.
(19)
Az eltérő alkalmazásokra vonatkozó iii) érvelést illetően megállapították, hogy a fonalak előfonatokkal, vágott szálakkal és szövetekkel szembeni eltérő kémiai jellemzői összefüggésben állnak a fonal eltérő felhasználási módjaival. Jóllehet ideiglenesen megállapították, hogy „az érintett termék szinte valamennyi különböző típusa (…) alapvetően azonos felhasználási célokkal rendelkezik”, az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után kapott észrevételek alapján a kérdést tovább vizsgálták, és megállapították, hogy míg az előfonatokat, vágott szálakat és szövedékeket a kompozitokban a műanyag megerősítésére használják, a fonalak felhasználása elsősorban műszaki célú szövetalkalmazásokat, például nagy teljesítményű szigetelési, burkolási és szűrési alkalmazásokat szolgáló, jóval könnyebb anyagok gyártásához történik. Bizonyos esetekben a fonalak megerősítési célra is használhatók, ez azonban feltehetően csak igen kevés esetben fordul elő, és figyelembe véve a fonalaknak az előfonatokhoz viszonyított rendkívül magas önköltségi árát, gazdasági okokból nem túl valószínű.
(20)
A fenti eltéréseket figyelembe véve nem meglepő, hogy a piac is másképpen tekint a fonalra, mint a másik három termékre. Két felhasználó és az uniós gazdasági ágazat is benyújtott egy piaci jelentést, amely egy, kompozitanyagokra szakosodott független folyóiratban jelent meg. A jelentés, amely semmilyen módon nem kapcsolódott a dömpingellenes eljáráshoz, először kifejtette, hogy gyártási és felhasználási okokból különbséget kell tenni a fonalak és az előfonatok között. Ezt követően részletesen elemezte a két csoport i) az előfonatokra, a vágott szálakra és a szövedékekre; illetve a (ii) fonalakra vonatkozó (3) teljes üvegszálgyártási kapacitását.
(21)
Ami a fonal többi alapvető terméktípussal való esetleges helyettesíthetőségét illeti, meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdése is kimondja - ez elméletben lehetséges, mivel a fonal használható néhány alkalmazási célra más típusok helyett. További elemzést követően azonban a Bizottság megállapította, hogy a gyakorlatban ez a lehetőség gazdaságilag egyáltalán nem életképes, mivel a fonalak, illetve a többi termék gyártási költségei között jelentős különbségek vannak, amelyeket a gyártási folyamatoknak a fenti (18) preambulumbekezdésben említett eltérései magyarázhatnak.
(22)
A vizsgálat elindításának alapjául szolgáló panaszban kifejezetten kitértek arra, hogy az érintett termék egyetlen egyedi funkcióval, és következésképpen céllal vagy felhasználással rendelkezik, ez pedig a kompozitokban a műanyag megerősítése. A fenti elemzés azonban megállapította, hogy a fonalak, illetve az előfonatok (és a vágott szálak és szövedékek) gyártási folyamatában tapasztalható különbségek alapvetően eltérő fizikai és kémiai alaptulajdonságokat eredményeznek a fonalak eltérő alkalmazásait, ideértve számos, a kompozitanyagoktól eltérő alkalmazási célt is figyelembe véve. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az erre vonatkozóan benyújtott észrevételek nem módosították érdemben ezt a megállapítást.
(23)
A fentieket figyelembe véve elfogadták az arra vonatkozó kérelmet, hogy a fonalat az előfonatoktól, vágott szálaktól és szövedékektől eltérő fizikai és kémiai jellemzői, valamint eltérő felhasználási céljai miatt ki kell zárni. Ennélfogva megállapítható, hogy a fonalakat ki kell zárni az érintett termék ideiglenes rendeletben meghatározott definíciójából. A fonalak ezért a továbbiakban nem tartoznak az eljárás hatálya alá.
(24)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyik érdekelt fél a vékony fonalak kizárására irányuló kérelmet nyújtott be, ez azonban az összes fonál kizárása miatt tárgytalanná vált.
1.2. Texturált előfonatok
(25)
Az egyik érdekelt fél a texturált előfonatok kizárását kérte. Kérelmét arra az érvelésre alapozta, hogy a texturált előfonatokat az impregnált előfonatokra vonatkozó elv szerint kellene kezelni, mivel a termék már nem előfonat, hanem a termelési lánc alsóbb szintjén található termék.
(26)
Ezzel kapcsolatban ismét meg kell említeni egyes impregnált előfonatok kizárásának okát. Valóban sor került egyes előfonatok és fonalak kizárására, mivel ezeket a típusokat különleges bevonattal vagy impregnálószerrel kezelték, és izzítási veszteségük meghaladja a 3 %-ot, azaz eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek.
(27)
Köztudott, hogy a texturált előfonatokat nem látták el bevonattal és nem impregnálták, izzítási veszteségük mértéke pedig 0,3 és 0,13 % között van. Éppen ezért egyértelműen különböznek az impregnált előfonatoktól, amelyek kizárására az ideiglenes szakaszban sor került. Azt is megállapították, hogy a többi előfonathoz, vágott szálhoz és szövedékhez hasonlóan a texturált előfonatokat elsősorban a kompozitokban a műanyag megerősítésére használják. Így tehát azok egyértelműen a termékkörnek a panaszban és az eljárást megindító értesítésben szerepelő definíciójába tartoznak, egyaránt, és nyilvánvalóan nincs olyan ok, amely a kizárásukat indokolná.
(28)
Megállapítható tehát, hogy a texturált előfonatok egyértelműen és vitathatatlanul az eljárás szerinti termékkörbe tartoznak, és az ebből való kizárásukra vonatkozó kérelem nem kellően megalapozott, így azt el kell utasítani.
1.3. Következtetés
(29)
A termékkörrel kapcsolatban további felvetés nem érkezett.
(30)
A fentieket figyelembe véve indokolt módosítani a termékkörnek az ideiglenes rendeletben szereplő meghatározását. Az érintett termék a végleges fogalommeghatározás szerint így: legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
2. Hasonló termék
(31)
Idevonatkozó állítások vagy észrevételek hiányában, és figyelembe véve a (13)-(23) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokat, jóváhagyják az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az ideiglenes intézkedések nyilvánosságra hozatalát követően a piacgazdasági elbánásban nem részesített egyik exportáló gyártó/csoport megismételte, hogy nem ért egyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelmének az elutasításával. Az említett exportáló gyártó/csoport azonban csupán az eljárás során korábban elhangzott állításokat ismételte, új érvekkel nem szolgált. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint a korábbi érvekre az érintett exportáló gyártóval/csoporttal folytatott egyéni konzultáció során részletesen kitértek.
(33)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó/csoport azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az általa benyújtott új bizonyítékokat. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az említett bizonyíték mindössze a vállalat igazgatótanácsának összetételével kapcsolatban korábban felvetett és megválaszolt érvelést igazoló dokumentumok benyújtását jelentette. Nem mutattak be tehát olyan új bizonyítékot, amely megkérdőjelezte volna az érintett exportáló gyártó/csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmének elutasítására vonatkozó döntést.
(34)
Következésképpen véglegesen jóváhagyják az érintett exportáló gyártó/csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmével kapcsolatos ideiglenes megállapításokat.
(35)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(29) preambulumbekezdésében a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokat véglegesen jóváhagyják.
2. Egyéni elbánás
(36)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéshez észrevételt fűző exportáló gyártó/csoport az egyéni elbánásra irányuló kérelmének elutasítását is kifogásolta. Azt állította, hogy a Bizottság nem szolgált kellő magyarázattal az említett kérelem elutasításáról.
(37)
Ismét hangsúlyozni kell, hogy az ideiglenes rendeletnek a piacgazdasági elbánást elemző részében szereplő (26) preambulumbekezdés szerint az említett vállalat igazgatótanácsában található igazgatók többségét egy többségi állami tulajdonban álló vállalat jelölte ki. Következésképpen nem lehetett kizárni, hogy az állam jelentős mértékben meghatározhatja az exportáló gyártó döntéshozatali folyamatát.
(38)
Mivel az érintett exportáló gyártó nem tudta bizonyítani az államtól való függetlenségét, megállapították, hogy nem teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében előírt követelményeket, ezért az egyéni elbánásra irányuló kérelmét el kell utasítani.
(39)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti exportáló gyártó és más, egyéni elbánásban nem részesített exportáló gyártók úgy érveltek, hogy az egyéni elbánás iránti kérelmük elutasítása nem áll összhangban a WTO vizsgálóbizottságnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemekre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedésekről szóló, DS 397. számú vitáról készült jelentésével. Fontos megjegyezni, hogy a vizsgálóbizottság fenti jelentése nem végleges, mivel azt a WTO vitarendezési testülete még nem fogadta el. A vizsgálóbizottság jelentése elleni fellebbezési időszak sem járt még le. A kérelmet ezért elutasították.
(40)
Ebből következően, és az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, véglegesen jóváhagyják az ideiglenes rendelet (30)-(33) preambulumbekezdésében foglaltakat, és véglegesen megállapítható, hogy nem részesíthetők egyéni elbánásban azok a mintavételbe bevont exportáló gyártók/csoportok, amelyeknek piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét elutasították.
3. Rendes érték
3.1. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban részesített exportáló gyártó/csoport esetén
(41)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártó/csoport közölte, hogy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben eladott (vagy egyáltalán nem értékesített) terméktípusok esetén a hasonló termék rendes értékét a számtanilag képzett rendes érték alapján kellene kiszámítani, és nem úgy, ahogyan azt a Bizottság tette - tehát a nagyon hasonló terméktípusok (megfelelően kiigazított) reprezentatív belföldi árának rendes értékként történő alkalmazásával.
(42)
A kérelmet elfogadták, és a nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a (terméktípusonkénti) gyártási költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Meglévő belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe (mivel e terméktípusoknak az összes belföldi piaci ügyletéről bebizonyosodott, hogy nyereséges, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésében előírt kritérium egyértelműen teljesült). Belföldi értékesítés hiányában az átlagos nyereséget vették figyelembe. Egy terméktípus esetében, amelyhez nem adtak meg gyártási költséget, egy nagyon hasonló típus számtanilag képzett rendes értékét alkalmazták.
(43)
A fennmaradó terméktípusokat illetően ezt követően megvizsgálták, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésének megfelelően és az ideiglenes rendelet (37)-(40) preambulumbekezdésében foglaltak szerint rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek tekinthetők-e.
(44)
A további vizsgálat megállapította, hogy csupán néhány hasonló terméktípus nyereséges értékesítése haladta meg a belföldi összértékesítés 80 %-át, így valamennyi belföldi értékesítés felhasználható az e terméktípusok rendes értéke átlagárának kiszámításához. A fennmaradó terméktípusok esetében csak a nyereséges értékesítéseket használták fel.
(45)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a piaci elbánásban részesített exportáló gyártó/csoport kifejtette, hogy a nem reprezentatív terméktípusok rendes értékének megállapításához használt, és a fenti (42) preambulumbekezdésben ismertetett módszer, vagyis az érintett terméktípusok nyereséges tranzakcióiból származó nyereség alkalmazása ellentétes az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében előírtakkal. Azzal érvelt továbbá, hogy egy adott terméktípus rendes értékének meghatározásakor bevett gyakorlat az összes terméktípus valamennyi nyereséges tranzakciójából származó átlagos nyereség alkalmazása, valamint hogy e gyakorlat bármilyen módosítása sértené a jogbiztonság elvét.
(46)
Meg kell jegyezni, hogy a (42) preambulumbekezdésben ismertetett módszer összhangban áll az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével, amelynek értelmében a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a gyártó vagy exportőr hasonló terméke értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. A „hasonló termék” kifejezés használata nem zárja ki a vizsgált termék felosztását terméktípusokra, ha ez indokolt. A WTO vonatkozó esetjoga (4) továbbá úgy rendelkezik, hogy a rendes érték meghatározását igénylő releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül. Azt is meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártó/csoport nem igazolta, hogy a rendes érték meghatározását igénylő terméktípusok tranzakcióit nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történő tranzakciókként kellene figyelembe venni. Végül meg kell jegyezni, hogy a fent leírt módszer pártatlan. Valójában azokban az esetekben, ahol a kérdéses terméktípusok szokásos kereskedelmi forgalomban zajló értékesítéseinek haszonkulcsa kisebb, mint a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített összes terméktípus nyereségének súlyozott átlaga, ott az érintett terméktípus kisebb haszonkulcsát kell használni a rendes érték meghatározásához. Ezért ezt az állítást elutasítják.
3.2. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban nem részesített exportáló gyártók/csoportok esetében
a) Analóg ország
(47)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél megjegyezte, hogy Törökország nem tekinthető analóg országnak, és helyette Malajziát javasolta. Az észrevételt további adatokkal nem támasztották alá, ezért nem vették figyelembe.
(48)
Meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből történő kizárása miatt (lásd fent) az, hogy Törökország nem gyárt fonalat, a továbbiakban nem jelent akadályt arra, hogy Törökországot analóg országként kezeljék, mivel a vizsgált terméktípusok egyikének rendes értékét sem kell meghatározni (lásd az (50) és (51) preambulumbekezdést).
(49)
A fentieket figyelembe véve véglegesen megállapítható, hogy Törökországot ebben az eljárásban analóg országnak kell tekinteni.
b) A rendes érték meghatározása
(50)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azzal érvelt, hogy a hasonló termék törökországi rendes ára nem feltétlenül megfelelő, mivel az együttműködő török vállalat költségszerkezete torz. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő törökországi vállalatnak jelentős pénzügyi költségei vannak, amelyek torzíthatják a rendes érték kiszámítását, különösen a számtani képzés esetén.
(51)
A további, számításban jelentkező lehetséges torzulások elkerülése érdekében az a döntés született, hogy a terméktípusokat csoportosítani kell, és csak a főbb termékjellemzőket kell megkülönböztetni. Ez a csoportosítás növelte az értékesítési mennyiségek összehasonlíthatóságát az érintett termék és a hasonló törökországi termék között, valamint lehetővé tette a számtanilag képzett rendes érték helyett tényleges árak használatát ott, ahol a (pénzügyi költségekkel esetlegesen torzított) eladási, általános és adminisztratív költségeket kellene alkalmazni.
4. Exportár és ár-összehasonlítás
(52)
További észrevételek hiányában véglegesen jóváhagyják az ideiglenes rendelet (48)-(50) preambulumbekezdésében az exportár meghatározására és az exportárak megfelelő rendes értékkel történő összehasonlítására vonatkozó megállapításokat.
5. Dömpingkülönbözetek
(53)
További észrevételek hiányában véglegesen elfogadták az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdésében a dömpingkülönbözetek kiszámításának általános módszerére vonatkozó megállapításokat.
(54)
A rendes érték számításában történt fenti módosításokat figyelembe véve és egyes számítási hibák javítását követően a dömping véglegesen meghatározott, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó CIF ár százalékában kifejezett mennyisége a következő:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Más együttműködő vállalatok
29,7 %
E. AZ OKOZOTT KÁR
(55)
Meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből való kizárását követően (lásd a fenti (13)-(23) preambulumbekezdést), az okozott kár elemzését a fennmaradó három terméktípus: az előfonatok, vágott szálak és szövedékek esetében módosítani kellett. Ez szükségessé tette néhány kármutatónak, a dömpingelt behozatal mennyiségének, valamint az áralákínálás kiszámításának és a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek a felülvizsgálatát.
1. Az uniós gazdasági ágazat
(56)
Az uniós gazdasági ágazat fogalmát, valamint az uniós gyártók mintájának reprezentatív jellegét illetően új észrevételek és kérelmek érkeztek. Ezeket és azt figyelembe véve, hogy a termékkörből kizárt terméktípus, azaz a fonal az uniós gyártók termelésének és eladásának csak kis hányadát tette ki, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (56)-(58) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
2. Uniós fogyasztás
(57)
Az uniós fogyasztásra vonatkozóan fontos megjegyezni, hogy az (55) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a négy fő terméktípus egyikének, tehát a fonalak termékkörből való kizárásának eredményeképpen sor került az uniós fogyasztás mennyiségének felülvizsgálatára.
(58)
Tekintettel a fenti felülvizsgálatra, a figyelembe vett időszak során az uniós összfogyasztás a következőképpen alakult:
2. táblázat
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexálva
100
105
104
77
(59)
A fenti fogyasztási tendencia hasonló az ideiglenes rendelet meghatározása szerinti vizsgált termék esetében megfigyelhető tendenciához, tehát 2006-hoz viszonyítva 2007-2008 között kb. 5 %-os növekedés, majd a vizsgált időszakban számottevő, 23 %-os csökkenés következett be.
3. Az érintett országból származó behozatal
(60)
A fonalak termékkörből való kizárását figyelembe véve a behozatali adatokat felül kellett vizsgálni.
(61)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló kínai gyártóktól érkező behozatalt ki kell zárni az érintett behozatalok köréből.
(62)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdése szerint a vizsgált időszak során a mintavételbe bevont kínai gyártóktól származó behozatal mennyisége az összes kínai import kevesebb mint 4 %-ának felelt meg. Ez a fonalak termékkörből történt kizárását követően sem változott.
(63)
Mivel a vizsgált időszak során csupán két uniós gyártó importált érintett terméket a Kínai Népköztársaságból, ezen behozatalok pontos mennyisége üzleti titoktartás miatt nem hozható nyilvánosságra. Még akkor sem változna érdemben a behozatali mennyiségekre és a piaci részesedésre jellemző tendencia, ha a behozatal mennyiségét a figyelembe vett időszak minden évére vonatkozóan levonnák. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak egy-egy évében mindössze kevesebb mint egy százalékponttal csökkenne, ami nem befolyásolná a figyelembe vett időszakban jellemző tendenciát.
(64)
A fonalak kizárását követően a felülvizsgált behozatali adatok a következők:
a) Mennyiségek
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexálva
100
156
186
139
b) Piaci részesedés
4. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Piaci részesedés (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexálva
100
149
179
180
(65)
E változásokat követően az ideiglenes szakaszban az érintett termék behozatalának mennyiségében megfigyelt tendenciák kismértékben változtak. A behozatal mennyiségének növekedése azonban továbbra is jelentős, abszolút és relatív értelemben egyaránt. A behozatal a figyelembe vett időszak során, különösen 2006 és 2008 között gyorsan (86 %-kal) növekedett, amit a kereslet általános csökkenése miatt a kínai behozatal visszaesése követett. A behozatal piaci részesedése azonban 2008 és a vizsgált időszak között továbbra is emelkedett, és a teljes időszak során 6,3 százalékponttal nőtt.
c) Az árak alakulása
(66)
A fonalak kizárását követően az érintett termék átlagos CIF-importára jelentős mértékben (körülbelül 3 %-kal) csökkent:
5. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (árak)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Átlagár/tonna (EUR)
901
907
945
909
Indexálva
100
101
105
101
(67)
A fenti táblázatból ugyanakkor kiderül, hogy a figyelembe vett időszak során megfigyelt, lényegében stabil árakkal jellemzett tendencia nem változott, ezért megerősíthető az e behozatal árának alakulására vonatkozóan az ideiglenes rendeletben foglalt következtetés.
d) Áralákínálás
(68)
Az áralákínálás kiszámítását illetően felül kellett vizsgálni az ideiglenes különbözeteket, mivel a fonalak termékkörből történő kizárása eredményeként a megfelelő eladásokat el kellett hagyni a kárszámításokból.
(69)
Továbbá, amint az a vizsgálat dömpingoldalán is történt (lásd a fenti (50) és (51) preambulumbekezdést), az a döntés született, hogy a terméktípusokat csoportosítani kell és csak a főbb termékjellemzőket kell megkülönböztetni. Ennek következtében megnőtt az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termékek eladásaival történő összehasonlításba bevont kínai behozatal mennyisége, ami reprezentatívabbá teszi az áralákínálás kiszámítását.
(70)
A behozatal utáni költségeket kiigazították, tekintve hogy ezek a költségek elengedhetetlenek az érintett termék értékesítéséhez.
(71)
Az áralákínálás kiszámításában a i) fonalak kizárása; és a ii) terméktípusok csoportosítása; és a iii) behozatal utáni költségek kiigazítása eredményeképpen történt változásokat követően a felülvizsgált áralákínálás-különbözet 18,2 %, míg az átlagos áralákínálás 10,9 %. A fenti módosításokat a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításakor is alkalmazták - lásd e rendelet (134) preambulumbekezdését.
(72)
A fent említett módosításokon kívül és további állítások vagy észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (61)-(65) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. A kármutatók felülvizsgálata a fonalak kizárását követően
(73)
A fonalak termékkörből való kizárása eredményeképpen egyes, az ideiglenes rendelet D.4. szakaszában szereplő táblázatokat ki kellett igazítani. Ezenfelül kisebb javításokat kellett végezni a mintavételbe bevont egyik gyártó értékesítési adataiban is. Meg kell jegyezni, hogy a fonalak csupán kis arányban szerepeltek a mintavételbe bevont gyártók termelésében és eladásaiban. A kiigazítások ezért leginkább az összes uniós gyártót alapul vevő mutatókra (értékesítési mennyiség és piaci részesedés) voltak hatással. Kisebb mértékben a mintavételbe bevont gyártók átlagos eladási árai is módosultak. A megfigyelt tendenciák azonban az ideiglenes rendelet megállapításaival összevetve - az utóbbi mutatók esetében is - lényegében változatlanok maradtak, ahogyan azt az alábbi táblázatok szemléltetik. Mivel a gyártói mintában csak néhány fonaltípus szerepelt, a pénzügyi mutatókat (nyereségesség, a befektetések megtérülése, készpénzforgalom és befektetések) a fonalak termékkörből való kizárása nem befolyásolta. Az átláthatóság érdekében az alábbiakban az ideiglenes rendelet D.4. szakaszában felsorolt kármutatókat tartalmazó valamennyi táblázat megtalálható, azok is, amelyek nem változtak.
(74)
Mivel a mintavételbe bevont gyártóknak az ideiglenes rendeletben szereplő adatokhoz viszonyított termelési mennyiségét a fonalak termékkörből történő kizárása csupán igen kis mértékben érintette (1 %-os növekedés 2008-ban és a vizsgált időszak során), jóváhagyják az ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
6. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexálva
100
103
102
64
(75)
Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitására vonatkozó számadatok a fonalak kizárásának az eredményeképpen összességében csökkentek, ez azonban a tendenciát és a kapacitáskihasználást nem befolyásolta. Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
7. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártási kapacitás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Kapacitás (tonna)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexálva
100
100
102
89
Kapacitáskihasználás (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexálva
100
103
100
71
(76)
Mivel a mintavételbe bevont gyártóknak az ideiglenes rendeletben szereplő adatokhoz viszonyított készleteinek a számát a fonalak termékkörből történt kizárása csupán igen kis mértékben érintette (1 %-os növekedés 2007-ben, 2008-ban és a vizsgált időszak során), ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
8. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készletek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexálva
100
83
140
93
(77)
Noha az ideiglenes rendeletben ismertetett értékesítési mennyiségekkel összehasonlítva az értékesítési mennyiségek 2006 óta történő csökkenése 2007-ben és 2008-ban 1 %-kal erősebb, a vizsgált időszakban pedig 3 %-kal kevesebb volt; a figyelembe vett időszak során az értékesítési mennyiségek így is 27 %-kal csökkentek, ezért jóváhagyják a (71)-(72) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket.
9. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítés (mennyiség)
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexálva
100
99
95
73
(78)
A fonalak termékkörből történő kizárását követően az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedése 76,3 %-ról 71,9 %-ra esett vissza (szemben a 75,1 %-ról 69,5 %-ra történő csökkenéssel). Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében foglalt következtetéseket.
10. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - EU piaci részesedés
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Uniós piaci részesedés (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexálva
100
95
92
94
(79)
Ami az eladási árakat illeti, a fonalak termékkörből való kizárása eredményeként az átlagos eladási árak némiképp csökkentek. A tendencia azonban megegyezik az ideiglenes rendeletben szereplő eladási árak tendenciájával (a 2008. évi és a vizsgált időszakra jellemző adatok mindössze 1 %-kal magasabbak), ezért jóváhagyják az említett rendelet (74) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
11. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítések (átlagárak)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
EUR/tonna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexálva
100
99
102
99
(80)
Az uniós gyártók foglalkoztatási adatait kiigazították, hogy azok ne tartalmazzák a fonalgyártást. A számok kismértékű csökkenése nem befolyásolta a tendenciát (a 2008. évi és a vizsgált időszakra jellemző adatok mindössze 1 %-kal magasabbak), ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
12. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - foglalkoztatás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Munkavállalók száma
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexálva
100
95
91
81
(81)
Az uniós gazdasági ágazat termelékenységére a fonalak kizárása nem volt hatással, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
13. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - termelékenység
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Tonna/munkavállaló
121
131
136
95
Indexálva
100
108
113
79
(82)
Amint az a fenti (73) preambulumbekezdésben szerepel, a fonalak termékkörből való kizárása nem befolyásolta az alább felsorolt pénzügyi mutatókat, mivel a gyártói mintában csak néhány fonaltípus szerepelt.
(83)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az éves átlagbérekkel kapcsolatos munkaerőköltségeket, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
14. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - munkaerőköltségek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Éves bérek (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexálva
100
101
103
97
(84)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette a nyereségességet és a befektetések megtérülését, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
15. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - nyereségesség és a befektetések megtérülése
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nettó nyereség (az üzleti forgalom %-ában)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Befektetések megtérülése
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az uniós gazdasági ágazatban tapasztalható készpénzforgalmi helyzetet, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
16. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készpénzforgalom
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Készpénzforgalom (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexálva
100
50
22
-64
(86)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az uniós gazdasági ágazatban végrehajtott befektetések mértékét, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
17. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - befektetések
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nettó befektetések (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexálva
100
52
109
71
4.2. Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően érkezett észrevételek
(87)
Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak szegmensek szerint, tehát a fő terméktípusokra vonatkozóan, külön-külön kellett volna elemeznie az okozott kárt (és az okozati összefüggést). Az érintett fél úgy gondolta, hogy a fő terméktípusok túlságosan különbözőek ahhoz, hogy egységes egészként elemezzék őket.
(88)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpinggel és az okozott kárral kapcsolatban az érintett és a hasonló termékre csak együttesen vonhatók le következtetések. Amennyiben az érintett termék fogalmának meghatározásával kapcsolatban vannak állítások, azokat ebben az összefüggésben kell elemezni, és nem eredményezhetik az okozott kárnak a vizsgálatba bevont különböző terméktípusok szerinti különálló elemzését. Amint az a (13)-(23) preambulumbekezdésben olvasható, a vizsgálatba bevont termékkört a vizsgálat végleges szakaszában a fonalak kizárásával módosították. Bármilyen, a dömpingre és az okozott kárra vonatkozó következtetés csak az érintett és a hasonló termék ezen új, együttes meghatározása alapján fogalmazható meg. Ezen okok miatt a fenti állítás nem elfogadható.
(89)
Ugyanez az érintett fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok nem következetesek. Különösen arra hívta fel a figyelmet, hogy a Bizottság helytelenül járt el, amikor bizonyos esetekben az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatokat tüntetett fel, máskor pedig csupán a mintavételbe bevont gyártók ellenőrzött adatait használta.
(90)
Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a mintavétel olyan, az alaprendelet 17. cikkében kifejezetten előírt eljárás, amely azokban az esetekben alkalmazható, amikor a gazdasági szereplők egyes csoportjainak részletes vizsgálata nem lehetséges. Az uniós gyártók kiválasztott mintája az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősül, és az érintett felek nem szolgáltak megalapozott, ennek ellentmondó állításokkal. Ezért, ahogy azt az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdése is említi, az értékesítési mennyiségre és a piaci részesedésre vonatkozó kármutatók kivételével valamennyi kármutatót a mintavételbe bevont uniós gyártók telephelyén gyűjtött és ellenőrzött információk alapján határozták meg. A valamennyi uniós gyártót magában foglaló uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége előfeltétele volt az uniós fogyasztás kiszámításának, majd mind az értékesítési mennyiségre, mind pedig az uniós fogyasztásra szükség volt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározásához.
(91)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a mintavételbe bevont uniós gyártókkal kapcsolatban álló kínai gyártóktól származó behozatalt, az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdésében említettek szerint, hozzá kellett volna adni az érintett gyártók eladásaihoz.
(92)
Mivel a kérdéses termékeket az érintett uniós gyártók csupán újraértékesítik, e behozatalnak az értékesítési mennyiséghez történő hozzáadása torz képet adna, és ezért az a jelek szerint nem indokolt. Mindenestre ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is kimondja, kevés ilyen terméket hoznak be a piacra. Ugyanezen preambulumbekezdések szerint mindez a piaci részesedést is csupán elenyésző mértékben befolyásolja, és nem módosítja a kapcsolódó kármutatók tendenciáit.
(93)
Az egyik érdekelt fél megemlítette, hogy a Bizottság nem nyújtott magyarázatot arra vonatkozóan, miért foglalták bele a kötött felhasználást az uniós gazdasági ágazat értékesítési adataiba. Azt állította, hogy a Bizottságnak a szabadpiactól függetlenül kellett volna vizsgálnia a kötött piacot.
(94)
Ezzel kapcsolatban fontos hangsúlyozni, hogy a kötött felhasználást szolgáló eladásokat bevonták az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének elemzésébe, és megállapították, hogy ezek az eladások nem versenyeznek a behozatallal. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett uniós vállalatok általi kötött felhasználásra szánt mennyiségek elvben helyettesíthetők vásárolt üvegszállal, például akkor, ha piaci körülmények és/vagy pénzügyi megfontolások ilyen változást eredményeznének. Ezért ezeket a mennyiségeket bevonták az uniós piacelemzésbe. Még ha a kötött eladásokat kizárjuk is az elemzésből, az értékesítési tendenciák érdemben akkor sem módosulnak.
(95)
Az uniós gazdasági ágazat megkérdőjelezte az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítéseire vonatkozó átlagárakat, amelyeket az ideiglenes rendelet 10. táblázata foglal össze. Feltételezése szerint számítási hiba történt, és azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során az eladási árakban bekövetkezett tényleges csökkenés az ott feltüntetett 2 %-nál jelentősebb volt. Tekintettel a fenti állításra, felülvizsgálták a mintavételbe bevont uniós gyártók uniós értékesítései átlagárának kiszámítását. A számítás ellenőrzött eladási árakon alapult, és a megállapíthatás szerint pontos volt. A fonalak termékkörből történő kizárását figyelembe véve azonban az átlagos eladási árakat a fonalakat kizárva újra kellett számítani, és az így kapott felülvizsgált átlagárak a fenti 11. táblázatban láthatók.
(96)
Két mintavételbe bevont gyártó megkérdőjelezett bizonyos, az általuk benyújtott nyereségességi adatokon végzett kiigazításokat. A vitatott kiigazítások a vállalaton belüli transzfereket, az elszámolásban és egyes rendkívüli elemekben történt módosításokat érintették, amelyek a Bizottság véleménye szerint szükségtelenül torzították a végső nyereségadatokat. A kiigazításokat azért kifogásolták, mert az érintett gyártók szerint ennek következtében fontos költségek nem jelennek meg, jóllehet azok felmerültek, és bizonyos esetekben még a dömpingelt behozatallal is összefüggésbe hozhatók. A két vállalat nyereségességi adatain végzett kiigazításokat felülvizsgálták, és azokat ezúttal is indokoltnak találták. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(97)
További állítások vagy észrevételek hiányában, és az (55)-(80) preambulumbekezdésben jelzett módosításokat figyelembe véve az ideiglenes rendelet (66)-(86) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket jóváhagyják.
5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(98)
További állítások vagy észrevételek hiányában jóváhagyták az ideiglenes rendelet (87)-(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(99)
Egyes felek megismételték azon állításukat, amely szerint figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyiségét és árait, nincs okozati összefüggés az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az érintett behozatal között. Különösen azt hangsúlyozták, hogy az ilyen jellegű behozatal átlagos importára lényegében állandó maradt a figyelembe vett időszak során, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat 2007-ben és 2008-ban, amikor a kínai behozatal mennyisége a legnagyobb mértékben emelkedett, meg tudta tartani az elérendő haszonkulcshoz közeli nyereségesség szintjét.
(100)
Ezekre az állításokra az ideiglenes rendelet (94) és (95) preambulumbekezdése már választ adott, és e preambulumbekezdéseket a javaslat megerősíti. Továbbá, ahogy az az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében is szerepel, nem lehet az okozati összefüggés megtörésére következtetni egyszerűen az alapján, hogyan változik a figyelembe vett időszak egy bizonyos szakaszában vizsgált, kis számú kármutató; ellenkezőleg, valamennyi kármutatónak a figyelembe vett időszak egésze során történt átfogó változását kell értékelni. Az ideiglenes elemzés már rámutatott arra, hogy az érintett termék behozatala a figyelembe vett időszak során áresést okozott az uniós piacon, és a vizsgált időszakban jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért még a viszonylag erőteljes kereslettel jellemzett időszakokban, például 2007-ben és 2008-ban sem volt lehetősége arra, hogy elérje a nyereségesség szükséges szintjét. A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése ezzel szemben egyre nőtt, a legnagyobb mértékben 2007-ben, amikor az üvegszálból készült termékek uniós piaca számottevően növekedett. Ez az agresszív piacszerzési stratégia, vagyis hogy következetesen az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálva értékesítettek, a vizsgált időszak előtt csak azért nem rontotta súlyosan az uniós gazdasági ágazat nyereségességét, mert a viszonylag magas uniós fogyasztás enyhítette a kárt okozó dömping hatását. A vizsgált időszakban történt fejlemények azonban megerősítik, hogy a piaci körülmények romlásával azonnal nyilvánvalóvá váltak a dömpingelt behozatal által okozott jelentős károk hatásai. A (99) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért el kell utasítani.
2. Az egyéb tényezők hatásai
(101)
A fonalak termékkörből való kizárását figyelembe véve a behozatali adatokat felül kellett vizsgálni a következők szerint:
18. táblázat
Egyéb országokból származó import
Ország
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Norvégia
Mennyiség (tonna)
34 945
28 834
35 396
24 980
Piaci részesedés (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Törökország
Mennyiség (tonna)
28 946
24 928
20 511
18 523
Piaci részesedés (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Mennyiség (tonna)
16 757
15 821
12 145
8 726
Piaci részesedés (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajzia
Mennyiség (tonna)
9 541
25 569
35 118
12 601
Piaci részesedés (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Átlagár/tonna (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Tajvan
Mennyiség (tonna)
9 043
9 919
8 791
6 996
Piaci részesedés (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Átlagár/tonna (EUR)
928
925
928
854
India
Mennyiség (tonna)
4 363
11 227
3 741
5 353
Piaci részesedés (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Koreai Köztársaság
Mennyiség (tonna)
6 277
4 845
13 918
5 112
Piaci részesedés (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japán
Mennyiség (tonna)
21 142
9 498
9 949
3 710
Piaci részesedés (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexikó
Mennyiség (tonna)
1 017
2 977
1 803
1 763
Piaci részesedés (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár/tonna (EUR)
364
729
977
1 033
Kanada
Mennyiség (tonna)
3 930
3 096
2 123
2 029
Piaci részesedés (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Más országok
Mennyiség (tonna)
6 787
12 923
6 899
7 092
Piaci részesedés (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Az USA-ból és Tajvanból származó behozatali mennyiségeken kívül, amelyek az ideiglenes rendelet 17. táblázatában szereplő mennyiségekkel összehasonlítva kb. 35 %-kal csökkentek (a vizsgált időszakban), a többi országból érkező behozatalt a jelek szerint csupán elenyésző mértékben érinti a fonalak kizárása.
(103)
Számos érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem a gazdasági válság okozta - illetve hogy az okozott kár fő oka a gazdasági válság volt, míg a Kínai Népköztársaságból származó behozatal legfeljebb egy másodlagos tényezőt jelentett. Ezzel kapcsolatban azzal érveltek, hogy összefüggés van a fogyasztás és a nyereségesség között, valamint hogy a nyereségesség csak a kereslet összeomlása után esett vissza. Ezzel egyidejűleg azt állították, hogy egyrészről az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, eladási árai és nyereségessége, másrészről pedig a kínai behozatal uniós piaci részesedése és eladási árai között nincs összefüggés. Kijelentették továbbá, hogy a Bizottság nem mérte fel megfelelően a gazdasági visszaesés uniós fogyasztásra gyakorolt káros hatásait, és ezért megsértette az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdését.
(104)
A fenti állítás első felét az ideiglenes rendelet (99)-(102) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta. Az igazság az, hogy megvizsgálták, milyen szerepet játszott a gazdasági válság az okozott kárban, és az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése elismeri, hogy a gazdasági visszaesés és a kereslet zsugorodása kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot, és hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor ez nem csökkenti az olcsó dömpingelt kínai behozatalnak a figyelembe vett időszak során az uniós piacra gyakorolt káros hatásait. Ez tehát azt jelenti, hogy bár a vizsgált időszak során bekövetkező gazdasági válság tovább súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot ért károkat, de a kárt, amely az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentősnek minősül, mindenféleképpen a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal okozta. Az állítást ezért elutasították.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(105)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. A fentieket figyelembe véve és további, még nem tárgyalt észrevételek hiányában megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(106)
Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó és a (117)-(119) preambulumbekezdésben összefoglalt következtetéseit.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(107)
Figyelembe véve a felek észrevételeit, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(108)
A panaszosok elismételték, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a jövőben is életképes maradjon és működni tudjon, mivel a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által okozott árcsökkenés kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat eladásaira, nyereségességére és befektetési képességére. További konkrét észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (122)-(126) preambulumbekezdését.
2. A független uniós importőrök érdeke
(109)
További konkrét észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (127) és (128) preambulumbekezdését.
3. A felhasználók érdeke
(110)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően több olyan felhasználó és felhasználói szövetség is jelentkezett és élt észrevételekkel, amelyek az ideiglenes szakaszban nem hallatták a hangjukat.
(111)
Több felhasználó is az ideiglenes rendeletben már elemzett kérdésekre vonatkozó általános észrevételeket ismételte el anélkül, hogy új információkkal vagy az ilyen állításokat indokoló további bizonyítékokkal szolgált volna. Néhány egyéb kérdésben azonban új információk érkeztek, amelyeket ezt követően elemzésnek vetettek alá.
(112)
Számos érdekelt fél azzal érvelt, hogy a felhasználók részéről tanúsított együttműködés nem tükrözi az ágazat összetett jellegét, és hogy a legtöbb felhasználó olyan kis- és középvállalkozás, amelyek a helyzetét és az álláspontját az uniós érdek elemzése során figyelmen kívül hagyták.
(113)
Ezzel kapcsolatban először arra kell emlékeztetni, hogy tizenhárom felhasználó válaszolt a kérdőívre, és több további felhasználó kiegészítő észrevételeket nyújtott be. Ezenfelül több, a felhasználókat képviselő szövetség is közölte észrevételeit. Ezen érdekelt felek többsége meghallgatás keretében is ismertette álláspontját. A számoknak a fonalak termékkörből való kizárása által indokolt kiigazítását követően az érintett termék behozatalának körülbelül 24 %-a származott az együttműködő felhasználóktól. Ez az együttműködés reprezentatívnak minősül.
(114)
Mindazonáltal el kell ismerni, hogy a legtöbb felhasználói kérdőívet kitöltő felhasználók többsége nagyvállalat volt. Éppen ezért ezzel kapcsolatban a Bizottságnak a ténylegesen megvalósult együttműködésre kell hagyatkoznia. Ugyanakkor úgy véli, hogy a különböző szövetségekkel (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) való együttműködésnek köszönhetően a kis- és középvállalkozások aggályai is elhangzottak, és figyelembe vették őket.
(115)
Több felhasználó és egy szövetség kifogásolta az üvegszál-feldolgozó iparágban foglalkoztatott személyek számára vonatkozó, az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében szereplő bizottsági értékelést. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében található bizottsági becslés szerint az üvegszálból készült termékeket felhasználó, többek között a további feldolgozott termékek gyártásával foglalkozó vállalatok uniós továbbfeldolgozó iparágában dolgozók száma 50 000-75 000 főre becsülhető. A fenti érdekelt felek azt állították, hogy ez a szám akár 200 000-250 000 fő is lehet, ezért felkérték őket e becsült értékek alátámasztására. Noha egy szövetség, az európai hajózási ágazaté, szolgált bizonyos háttéradatokkal a hajóépítési ágazatra vonatkozóan, nem nyújtott be olyan döntő bizonyítékot, amely az említett foglalkoztatási adatokat összefüggésbe hozná az érintett és a hasonló termékkel.
(116)
Mindenesetre az üvegszálat felhasználók érdekeinek ilyen általános adatok alapján történő meghatározása, amelyek az uniós gazdasági ágazat valamennyi szintjén foglalkoztatott összes főt magukban foglalják, ideértve a multinacionális vállalatoknak az üvegszálból készült termékekkel semmiféle kapcsolatban nem álló részlegeit is, megkérdőjelezné az uniós érdekre vonatkozó elemzés hitelességét.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy ahogy azt az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdése kimondja, a Bizottság a vizsgált időszak alatt kínai üvegszálat alkalmazó vállalatok üvegszálat felhasználó részlegeinél dolgozó munkavállalók számát is megbecsülte, amely szerinte mintegy 27 000 fő. Ez a becslés olyan részletes adatok alapján készült, amelyeket a felhasználók nyújtottak be a kérdőívre adott, kifejezetten az említett részlegek uniós foglalkoztatásával kapcsolatos válaszukban. A becsléshez ezeket az adatokat összesítették, majd az összesített adatok alapján határozták meg az érintett termék vizsgált időszak során érkezett összes kínai behozatalát. Ehhez az együttműködő felhasználóknak az érintett termék vizsgált időszak során érkezett összes kínai behozatalában való részesedését vették alapul.
(118)
Végül azt is meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből történő kizárását követően a fenti becslést felül kellett vizsgálni. A felülvizsgálat eredményeképpen született becsült foglalkoztatási adat szerint mintegy 22 000 fő áll üvegszálat felhasználó részlegek alkalmazásában.
3.1. A vámköltség hatása a felhasználók nyereségességére
(119)
Számos felhasználó állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (132)-(136) preambulumbekezdésében alábecsülte az ideiglenes dömpingellenes vámnak az európai felhasználó iparág nyereségességére, következésképpen pedig életképességére gyakorolt hatását. Azt állították, hogy a tényleges hatás jóval nagyobb, és hogy az ideiglenes vám szintje számos érintett uniós vállalkozás fennmaradását veszélyezteti.
(120)
Ezzel kapcsolatba meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendeletben végzett gazdasági értékelés a vizsgálatban együttműködő felhasználók által benyújtott gazdasági adatok alapján történt. Ez volt az egyetlen rendelkezésre álló, ellenőrizhető információ. Noha az értékelést igen sok felhasználó részéről érte kritika, csupán egyikük nyújtott be olyan kiegészítő információkat, amelyek segítségével pontosítani lehetett az elemzést. Mivel azonban ez az érdekelt fél fonalakat használ fel, ezért az általa szolgáltatott adatokat végül nem vették figyelembe a költségek hatásának elemzésében.
(121)
Olyan állítások is elhangzottak, amelyek szerint a kis- és középvállalkozásokat a meghatározott hatásnál nagyobb hatás éri. Ezzel kapcsolatban ugyanakkor csekély konkrét bizonyítékot szolgáltattak, mivel az ilyen felhasználók részéről hiányzik a teljes körű együttműködés. Az együttműködő felhasználók között olyan multinacionális vállalatok is voltak, amelyeket a vámok hatása feltehetően kismértékben érint. Ennek a számításban érvényesülő torzító hatásnak a kiküszöbölése érdekében ugyanakkor a Bizottság a végleges szakaszban a vállalatok egésze helyett csak az együttműködő felhasználók üvegszálat felhasználó részlegeire vonatkozóan határozta meg az átlagos költséghatást - lásd a (123) preambulumbekezdést.
(122)
A fonalak termékkörből való kizárását követően az ideiglenes szakaszban végzett értékelést felül kellett vizsgálni, kizárva az elemzésből a fonalat felhasználó vállalatokat. Az értékelés az alkalmazandó vámszintekre figyelemmel további módosításokat tett szükségessé (lásd a (139) preambulumbekezdést).
(123)
A fenti felülvizsgálatok alapján a vám felhasználó iparágra gyakorolt átlagos hatása a felhasználók üvegszálat felhasználó részlegei nyereségének megközelítőleg 0,5-2,3 %-át teszi ki. Ez a hatás jóval alacsonyabb lesz az ideiglenes szakaszban előre jelzett hatásnál, ha egyáltalán érezhető lesz, és kevéssé valószínű, hogy egy ilyen, a módosított vámtétel által okozott kismértékű önköltségiár-növekedés nem hárítható át egészben vagy legalább részben a vásárlókra.
(124)
Az önköltségi árak növekedésének átháríthatóságát illetően a panaszos információkkal szolgált a gyanták önköltségi árának alakulásáról. Ez a költségtöbblet meghatározó a felhasználók számára, és esetenként kiteszi a kompozit végtermékek önköltségi árának nagy részét. A benyújtott információk szerint, míg az üvegszálak eladási ára (a felhasználók önköltségi ára) rendkívül hosszú ideig állandó maradt, a gyanták ára ugyanebben az időszakban megduplázódott. A gyanták ára 2009 végén ismét jelentősen megugrott. E számottevő áremelkedések ellenére a felhasználók e kulcsfontosságú nyersanyag megvásárlásával és végtermékeik értékesítésével együtt továbbra is versenyképesek maradtak. Ezért feltételezhető, hogy önköltségi áraik növekedését legalább részben át tudták hárítani vásárlóikra. Ha egy ilyen jelentős önköltségiár-növekedést (részben) át lehet hárítani a vásárlókra, semmi sem indokolja, miért ne lehetne ezt megtenni a kár megszüntetéséhez szükséges szint mértékében az üvegszálra kivetett dömpingellenes vám esetében is.
(125)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos felhasználók - többek között a globális vállalatcsoportok - termelésüket az Unión kívülre helyezik és/vagy fogják helyezni, ami az uniós felhasználóknál munkahelyek megszűnéséhez vezethet; emellett hatást gyakorolhat a felhasználók vásárlóira és a műanyaggyártókra, amelyek az üvegszálat felhasználó, kompozitanyagokat gyártó felhasználók beszállítói is. A vámok kivetése azonban valamennyi köztes termékre, nem csupán az üvegszálakra nézve járhat ilyen következménnyel. A továbbfelhasználók akár még védelmet is kérhetnek a dömpingellenes eljárás keretében, ahogyan arra az üvegszál hálóból készült szövetek esetében már volt példa. Az említett hatáshoz hasonló hatások az alkalmazandó vámszintek miatt csupán csak kismértékben érvényesülnének (lásd a (139) preambulumbekezdést).
(126)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a vizsgálatban együttműködő és a bizottsági vizsgálatra alkalmas gazdasági adatokat benyújtó felhasználók egyikének fennmaradását sem veszélyezteti a javasolt intézkedések okozta költségnövekedés.
3.2. Az ellátás biztonsága
(127)
Számos felhasználó ismét jelezte, hogy veszélyben forog az uniós piac ellátásának biztonsága, és hogy a dömpingellenes intézkedések tovább rontottak a helyzeten. Állításukat olyan bizonyítékokkal támasztották alá, amelyek arra utaltak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja a kívánt mennyiségben és árakon biztosítani az üvegszálellátás biztonságát a felhasználó iparág számára. Megállapították, hogy a Bizottság azon kijelentése, miszerint az EU elegendő kihasználatlan kapacitással rendelkezik a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal helyettesítéséhez, egyszerűsítő és megalapozatlan.
(128)
A kérdést további elemzésnek vetették alá. A panaszos ezenkívül új információkkal szolgált a gyártás mennyiségére, a kapacitáskihasználásra és a keresletre vonatkozóan. Az így kapott és megvizsgált információk megerősítették, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott egyes termékek ellátása nem volt megfelelő 2010 első felében a piac gazdasági válság utáni talpra állását követő készlethiány miatt. Mindeközben azonban az ideiglenes rendeletben ((145)-(149) preambulumbekezdés) is tükrözött elvárásokkal összhangban a keresletnövekedés a jelek szerint stabilizálódott, és a kapott bizonyítékok arra utalnak, hogy az uniós beszállítók 2010 során jelentősen növelték a közvetlenül rendelkezésre álló termelésüket. Rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásának további növekedése várható. A panaszos olyan bizonyítékokat juttatott el a Bizottsághoz, amelyek arra utalnak, hogy számos nem uniós gyártó ország gyártási kapacitása is jelentősen megnőtt.
(129)
A fonalakra vonatkozó aktualizált gyártási és gyártókapacitási adatok kevésbé voltak biztatóak, és egy független piaci tanulmány is egyértelműen jelezte, hogy a fonalak esetében kedvezőtlenebb az ellátás helyzete. A fonalakat azonban kizárták a termékkörből, így a kérdés további jelentőséggel nem bír.
(130)
Számos felhasználó azt állította továbbá, hogy az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatala előtt egyes uniós gyártók bizonyos termékek árát jelentősen megemelték, és olyan gyakorlatot vezettek be, amely szerint a kiegészítő mennyiségekre vonatkozó felhasználói kérés esetén magasabb árat számítanak fel. Hozzátették, hogy egyes uniós gyártók a korábbi gyakorlattal ellentétben kizárólag rövid (1 évnél rövidebb) időre hajlandók szerződést kötni. Ezt bizonyítékokkal is alátámasztották, amelyek a felhasználók véleménye szerint arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes elfogadható áron biztosítani a piac által igényelt mennyiségeket.
(131)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően számítani kell az uniós piaci árak bizonyos mértékű növekedésére. Nem szokatlan jelenség, hogy az uniós gyártók is árat emelnek. Ami a rövid határidejű szerződéseket illeti, ezt a kérdést az eladó és a vevő között kell rendezni, és az nem feltétlenül az ideiglenes készlethiányhoz köthető, hanem számos más, a piacot befolyásoló tényezővel is magyarázható. Mindenesetre ahogy azt a fenti (128) preambulumbekezdés is kimondja, az üvegszál-ellátási helyzet a jelek szerint 2010-ben rendeződött. Mindezen okokból a fenti állításokat elutasítják.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(132)
A fentieket figyelembe véve az ideiglenes rendelet (150)-(151) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket jóváhagyják, és véglegesen megállapítják, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(133)
A panaszos úgy érvelt, hogy az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os célhaszonkulcs rendkívül alacsony, és ismét hangot adott azon álláspontjának, miszerint 12-15 % közötti szint lenne indokolt, figyelembe véve, hogy az üvegszáliparág rendkívül tőkeintenzív. Azt állította, hogy ez a nyereségszint szükséges ahhoz, hogy a befektetések megfelelően megtérüljenek, és új befektetésekre nyíljon lehetőség. A fenti állítást azonban nem támasztotta alá meggyőző módon, ezért továbbra is az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os haszonkulcs alkalmazandó.
(134)
Ami a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározását illeti, ahogy azt a (71) preambulumbekezdés is kimondja, az áralákínálás kiszámítását érintő módszertani változásokat - azaz i) fonalak kizárása; a ii) terméktípusok csoportosítása; és a iii) behozatal utáni költségek kiigazítása - a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában is alkalmazták.
(135)
A fonalak kizárása és az egyes termékcsoportok (előfonatok, vágott szálak és szövedékek) jellemzőinek az okozott kár elemzése során történő figyelembevétele érdekében a Bizottság a mintavételbe bevont uniós gyártók által terméktípusonként külön benyújtott részletes pénzügyi adatokra támaszkodott. Az ideiglenes számításokhoz használt és a fonalakat is magukban foglaló átfogó adatok helyett a fő termékcsoportokra (előfonatok, vágott szálak és szövedékek) vonatkozó célzott pénzügyi adatokat vették figyelembe (lásd az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdését). Az így kapott számadat hűebben tükrözi a piaci helyzetet, és figyelembe veszi a felülvizsgált termékkört, valamint a lehetséges mértékben a fő terméktípusok egyedi jellemzőit.
(136)
A fenti változások azt eredményezték, hogy alaposan felülvizsgálták a kár megszüntetéséhez szükséges ideiglenes szintet.
2. Végleges intézkedések
(137)
A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkével összhangban az érintett termék behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(138)
Mivel a kár megszüntetéséhez szükséges szint alacsonyabb, mint a meghatározott dömpingkülönbözet, a végleges intézkedéseket a kár megszüntetéséhez szükséges szint alapján kell meghozni.
(139)
A fentiek alapján a megállapított vámtétel a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF ár százalékában kifejezve a következő:
Exportáló gyártó
Javasolt dömpingellenes vám (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Az összes többi vállalat
13,8
(140)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhat ez a vámtétel; ezekre a termékekre „az összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(141)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételben részesülő vállalat hivatkozásának aktualizálásával.
(142)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(143)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a fonalakat kizárták a termékkörből (lásd a (13)-(24) preambulumbekezdést), a fonalak behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Az összes többi vállalat
13,8
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 7019 19 10 KN-kód (7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 és 7019191079 TARIC-kód) alá tartozó üvegszál fonal (kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál fonalakat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot) behozatalára a 812/2010/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket elengedik.
(2) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és az üveggyapotból készült szövedék kivételével az üvegszálból készült szövedék behozatalára a 812/2010/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken kívüli részét elengedik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 9-én.