RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 990/2011
af 3. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de oprindelige foranstaltninger«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Derudover blev det besluttet at oprette en fritagelsesordning på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 2. De nærmere bestemmelser for ordningen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (4). For at opnå fritagelse fra den udvidede told skal cykelproducenterne i Unionen overholde betingelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, nemlig en andel af kinesiske cykeldele i produktionen på højst 60 % eller en værditilvækst på mere end 25 % til alle indførte dele. Til dato er der indrømmet mere end 250 fritagelser.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (5), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
(3)
Efter en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den tidligere undersøgelse«) besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1095/2005 (6) at øge den gældende antidumpingtold til 48,5 %.
2. Denne undersøgelse
(4)
Den 13. juli 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina (»indledningsmeddelelsen«) (7).
(5)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af European Bicycle Manufacturers Association (EBMA, »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af EU-produktionen af cykler.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de EU-producenter, som var nævnt i anmodningen, alle andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de sammenslutninger, som den vidste var berørt af undersøgelsen, samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
En række EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren, andre samarbejdsvillige EU-producenter, eksporterende producenter, importører og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter.
(10)
Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Udtagning af stikprøver
(11)
På grund af det store antal eksporterende producenter, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at beslutte, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i påkommende tilfælde at udtage en stikprøve blev eksporterende producenter og repræsentanter, der handlede på disses vegne, EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende og fremsende oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af eksporterende producenter og de relevante myndigheder i Kina. Disse parter gjorde ikke indsigelse mod brugen af stikprøver.
(13)
I alt 7 eksportører/producenter, ca. 100 EU-producenter og 4 importører indsendte de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.
(14)
Da kun syv kinesiske producenter afgav de oplysninger, der ønskedes i indledningsmeddelelsen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver. Der blev sendt spørgeskemaer til disse syv virksomheder, hvoraf tre indsendte besvarelser. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der angav, at de havde eksporteret den pågældende vare til Unionen i perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(15)
Stikprøven af EU-producenter blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtaget efter høring af den relevante sammenslutning og med dennes samtykke på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde i Unionen. Som resultat heraf blev der udvalgt otte EU-producenter til stikprøven. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de otte udvalgte virksomheder, der afgav fyldestgørende besvarelser.
(16)
I betragtning af det begrænsede antal importører, der besvarede spørgeskemaet og gav udtryk for samarbejdsvilje (4 importører), blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige med hensyn til importører. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire importører. Efterfølgende indsendte kun en enkelt importør et besvaret spørgeskema, men dette var ufuldstændigt, da importøren var i færd med at afvikle sine aktiviteter.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. De oplysninger, som nedenstående virksomheder fremsendte, blev efterprøvet ved kontrolbesøg på stedet:
a)
Producenter i Unionen
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nederlandene
-
Decathlon S.A., Villeneuve d'Ascq, Frankrig
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Frankrig
-
Denver S.R.L., Dronero, Italien
-
Derby Cycles Werke GmbH, Cloppenburg, Tyskland
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland
-
Sprick Rowery Sp. z o.o., Świebodzin, Polen, og Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
UAB Baltik Vairas og UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litauen, og Pantherwerke AG og Onyx Cycle GmbH, Löhne, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kina.
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede NUP. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2007 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som den, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1524/2000, nærmere bestemt cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), henhørende under KN-kode ex 8712 00 10, 8712 00 30 og ex 8712 00 80.
(20)
Som i den tidligere undersøgelse blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:
-
(A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24″ eller 26″)
-
(B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26″ eller 28″
-
(C) BMX og børnecykler, 16″ eller 20″
-
(D) andre cykler (undtagen unicykler).
(21)
Alle typer cykler som defineret ovenfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet. Da cykler har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(22)
Undersøgelsen viste også, at cykler fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler fremstillet og solgt på referencelandets marked og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål.
(23)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der var ringe eller slet ingen konkurrence mellem de kinesiske cykler og cykler fremstillet på EU-markedet. Der var imidlertid ingen sagsoplysninger, som kunne have støttet en sådan påstand, og der blev ikke forelagt dokumentation til støtte for denne påstand. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at som nævnt i betragtning 26, var de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje meget lav, og de forelagde meget begrænsede oplysninger om de produkter, som de kinesiske producenter fremstiller og sælger på EU-markedet. Derfor, og da der ikke foreligger mere pålidelige oplysninger, blev påstanden afvist.
(24)
Cykler, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler, der fremstilles og sælges på referencelandets marked, og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(26)
Samarbejdsviljen i forbindelse med denne procedure var lige fra dens indledning meget begrænset. Som anført i betragtning 14 var der kun tre kinesiske producenter, der besvarede spørgeskemaet, og som indledningsvis var villige til at samarbejde. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der oplyste om eksport af den pågældende vare til Unionen i NUP, hvilket samlet svarer til mindre end 10 % af den samlede eksport af den pågældende vare til Unionen.
(27)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to virksomheder, der havde eksportsalg til Unionen. For en af disse virksomheders vedkommende var det ikke muligt at efterprøve oplysningerne i spørgeskemaet, da virksomheden ikke fremlagde dokumentation, der kunne underbygge de oplysninger, den havde fremsendt. Den anden virksomhed samarbejdede tilfredsstillende, men dens eksport til Unionen i NUP udgør mindre end 5 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen.
(28)
På grundlag af ovenstående blev de kinesiske myndigheder og de tre virksomheder underrettet om, at grundforordningens artikel 18 ville kunne finde anvendelse som følge af manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters side, og de fik lejlighed til at fremføre deres bemærkninger. Kommissionen modtog ingen bemærkninger til denne meddelelse. Som følge heraf er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. handelsstatistikker og redegørelser fra interesserede parter, herunder anmodningen.
2. Dumpingimport fra Kina i NUP
2.1. Referenceland
(29)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Mexico som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil.
(30)
En part, der fremsatte bemærkninger om hensigtsmæssigheden af valget af Mexico som referenceland, hævdede, at cykelpriserne på hjemmemarkedet i Mexico ikke er pålidelige, og at de er uegnede i forbindelse med denne undersøgelse. Indien blev foreslået som alternativ. Denne påstand var imidlertid ikke underbygget og blev derfor forkastet.
(31)
Mexico blev anvendt som referenceland i de foregående undersøgelser, og der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring. Det mexicanske marked for den pågældende vare, antallet af aktører, den indenlandske konkurrence og produktionsprocessens karakteristika bekræftede, at Mexico stadig var et velegnet referenceland.
(32)
Der blev sendt spørgeskemaer til tre mexicanske virksomheder. Af disse tre virksomheder var der kun én, der ønskede at samarbejde, og denne virksomhed indgav et besvaret spørgeskema.
2.2. Normal værdi
(33)
Hjemmemarkedssalgspriser fra referencelandet blev anvendt til at fastsætte en gennemsnitlig normal værdi, idet den gennemsnitlige vekselkurs i NUP mellem euro og peso blev anvendt til at opnå en vejet gennemsnitspris ab fabrik i euro.
2.3. Eksportpris
(34)
Som følge af anvendelsen af artikel 18 og i mangel af andre pålidelige oplysninger blev eksportpriserne hovedsagelig fastlagt på grundlag af oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør.
(35)
I den tidligere undersøgelse konkluderedes det, at de prisoplysninger, der fandtes i Eurostat, var utilstrækkelige med henblik på undersøgelsen (8). På grund af den lave grad af samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side vurderede Kommissionen imidlertid, at Eurostats importpriser for Kina var en anvendelig kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse. Kommissionen er bekendt med begrænsningerne i denne analyse og med, at den kun kan bruges som en indikator for prisudviklingen.
(36)
Eksportprisen udledt af Eurostats prisoplysninger er en cif-pris, der måtte tilpasses for de gennemsnitlige omkostninger ved søfragt pr. transaktion med henblik på at beregne prisniveauet ab fabrik. Oplysningerne i den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents svar blev anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige søfragtsomkostninger pr. enhed, som blev beregnet til 8,30 EUR. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske virksomheds pris ab fabrik ved eksport til Unionen blev fastsat på et lignende grundlag. Den herved beregnede enhedspris blev derefter anvendt til at beregne den vejede gennemsnitlige kinesiske pris ab fabrik.
2.4. Sammenligning
(37)
I henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi fra Mexico sammenlignet med den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris ab fabrik. Derved blev der fastlagt en vejet gennemsnitlig dumpingmargen.
2.5. Dumpingmargen
(38)
Dumpingberegningerne viste, at der var tale om en landsdækkende dumpingmargen på mere end 20 %. Dette niveau bør imidlertid betragtes som konservativt beregnet, da der ikke i Eurostats data er taget hensyn til de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at dumpingmargenerne ifølge oplysningerne i anmodningen var på over 100 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(39)
Den sandsynlige udvikling i importen fra Kina blev analyseret, både hvad angår forventet prisudvikling og mængde.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(40)
Ud fra oplysningerne i anmodningen er den kinesiske cykelfremstillingsindustri, udtrykt i mængde, den største i verden. Kina har en produktionskapacitet på 100 til 110 millioner cykler og en produktion på ca. 80 mio. cykler om året. Den kinesiske cykelindustri er eksportorienteret: Ud af en årlig produktion på 80 mio. cykler er 25 mio. cykler forbeholdt hjemmemarkedet, og de resterende 55 mio. cykler - 69 % af den samlede produktion - er beregnet til eksport.
(41)
Den anslåede årlige uudnyttede kapacitet i Kina er ca. 20 til 30 mio. cykler, hvilket som nævnt i betragtning 66 er mere end det dobbelte af den nuværende produktion i Unionen. Desuden viser oplysninger, der er fremkommet under undersøgelsen, at produktionskapaciteten for cykler i Kina let kan forhøjes, bl.a. gennem en udvidelse af arbejdsstyrken, i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
I betragtning af ovenstående kan det ikke udelukkes, at den uudnyttede kapacitet i Kina kan bruges til at øge eksporten til Unionen, hvis der ikke anvendes antidumpingforanstaltninger.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der ikke foreligger dokumentation for den i forordningen omhandlede kinesiske produktionskapacitet, og at den er baseret på ren spekulation. I denne forbindelse skal der mindes om, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget lav, og at det i vid udstrækning var nødvendigt at basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. I dette tilfælde og som nævnt i betragtning 40 anvendte Kommissionen i mangel af andre mere pålidelige oplysninger de umiddelbare beviser, der var fremlagt i anmodningen. I forbindelse med undersøgelsen fremkom der ikke oplysninger, der kunne tyde på, at sådanne umiddelbare beviser var ukorrekte. Den pågældende part fremlagde heller ingen oplysninger eller beviser, der ville have vist væsentligt forskellige niveauer af uudnyttet kapacitet i Kina. Denne påstand blev derfor afvist.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft og priserne ved eksport til tredjelande
(44)
Data fra Eurostat og fra anmodningen viser, at Unionen er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter.
(45)
Prisoplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende virksomhed viser, at de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik for varen ved salg til tredjelande er lavere end de gennemsnitlige priser ab fabrik ved salg i Unionen i NUP. I betragtning af produktionskapaciteten i Kina og efterspørgslen på EU-markedet er det meget sandsynligt, at de kinesiske producenter omgående ville øge deres eksport af cykler til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Desuden giver den eksisterende overkapacitet de kinesiske producenter mulighed for at være til stede på det europæiske marked til meget lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(46)
I lyset af det forhold, at der, selv i betragtning af de foranstaltninger, der i øjeblikket er i kraft, blev konstateret en dumpingmargen på over 20 % for den kinesiske eksport i NUP ud fra en konservativ sammenligning af tal fra Eurostat og oplysninger, der blev afgivet af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør, er det meget sandsynligt, at der uden foranstaltninger fortsat vil finde dumping sted.
(47)
Ovennævnte analyse har vist, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. I betragtning af især den uudnyttede kapacitet i Kina, som let kan øges yderligere, hvis der er behov herfor, samt analysen af prisniveauet på EU-markedet og i andre tredjelande, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(48)
I løbet af den aktuelle undersøgelse konstateredes det, at der er blevet fremstillet cykler af omkring 100 EU-producenter, som gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen, samt af andre producenter, hvoraf de fleste er repræsenteret ved deres nationale sammenslutninger. De udgør derfor EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. Undersøgelsen viste endvidere, at erhvervsgrenen nyder godt af den fritagelsesordning, der er beskrevet i ovenstående betragtning 1.
(49)
Alle de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger før og efter undersøgelsens indledning samt generelle produktionsstatistikker, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
2. Forbruget på EU-markedet
(50)
EU-producenternes salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger afgivet af ansøgeren i anmodningen. Oplysningerne i anmodningen var indhentet fra forskellige sammenslutninger af cykelproducenter i Unionen.
(51)
Det åbenbare forbrug i Unionen blev fastsat på grundlag af alle EU-producenters salg på EU-markedet som anslået i betragtning 68 samt Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 11 % fra 22 912 066 enheder i 2007 til 20 336 813 enheder i NUP. Forbruget faldt især mellem 2008 og 2009. Nærmere oplysninger (i enheder) fremgår af følgende:
Tabel 1 - Forbrug
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
+ Samlet import
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Forbruget
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeks (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(53)
Den importerede mængde af den pågældende vare blev bestemt på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Kina faldt med 38 % i den betragtede periode til 615 920 enheder i NUP (jf. tabel 2). Importen af den pågældende vare fra Kina i begyndelsen af den betragtede periode var 26 % større end i NUP i den tidligere undersøgelse (1. april 2003 til 31. marts 2004: 733 901 enheder (9)). Det største fald i importen af den pågældende vare fandt sted mellem 2008 og 2009, hvilket er på linje med udviklingen i det samlede EU-forbrug (jf. tabel 1 og 2).
(54)
Da importen fra Kina faldt mere end forbruget i den betragtede periode, faldt markedsandelen for Kina en smule, fra 4,4 % i 2007 til 3,1 % i NUP.
(55)
Udviklingen i importen og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 2 - Import fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land (enheder)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeks (2007 = 100)
100
95
61
62
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Priserne på den pågældende import
4.1. Prisudvikling
(56)
Som anført i betragtning 35 er Kommissionen af den opfattelse, at det er rimeligt at anvende Eurostats importpriser for Kina som kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse.
(57)
Ifølge Eurostats data steg de vejede gennemsnitlige importpriser - herefter angivet i indeksform - på importen fra Kina med 125 % mellem 2007 og NUP. Importpriserne steg betydeligt i 2009 og forblev derefter næsten konstante. Følgende tabel indeholder de detaljerede data:
Tabel 3 - Priserne på den pågældende import
2007
2008
2009
NUP
Kina
Indeks (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Prisunderbud
(58)
For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet for cykler med oprindelse i Kina baserede Kommissionen sin analyse på de oplysninger, der i undersøgelsens løb blev afgivet af EU-producenterne i stikprøven, og på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. De relevante salgspriser for EU-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina efter fradrag af antidumpingtolden underbød EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
5. Import fra andre lande
(59)
Baseret på data fra Eurostat faldt importen fra andre tredjelande fra 9 087 000 enheder i 2007 til 8 587 000 enheder i NUP, hvilket sammenlagt er en nedgang på 6 %. Den fulgte den nedadgående tendens i EU-forbruget (-11 %), men i et langsommere tempo. Markedsandelen for importen fra tredjelande steg fra 40 % til 42 % i løbet af den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 35 og 56 tager Eurostat-priserne imidlertid ikke hensyn til sammensætningen af de enkelte landes varesortimenter, og derfor er der kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da varesammensætningen i importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på de nedenfor nævnte importerede varer med EU-erhvervsgrenens priser. Der blev dog indhentet visse yderligere oplysninger vedrørende importen fra de lande, hvorfra størstedelen af den resterende cykelimport stammer. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 4 - Import fra andre lande
2007
2008
2009
NUP
Alle typer
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indeks
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailand
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indeks
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filippinerne
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indeks
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indeks
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indeks
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunesien
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indeks
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Andre
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indeks
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
I ALT
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indeks
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Importen fra Taiwan faldt i den betragtede periode fra 3 158 600 enheder i 2007 til 2 958 000 enheder i NUP, og dens markedsandel steg en smule, fra 14 % til 15 %, i samme periode. Importen af cykler fra Taiwan er rettet mod det dyre markedssegment. I løbet af undersøgelsen er det ved en sammenligning mellem modeller blevet påvist, at de fra Taiwan importerede cykler sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen i den tidligere undersøgelsesperiode (10). Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 25 % i NUP i forhold til 2007.
2) Thailand
(61)
Importen med oprindelse i Thailand faldt i den betragtede periode fra 1 534 000 enheder i 2007 til 1 397 000 enheder i NUP. Nedgangen i importen var i tråd med udviklingen i forbruget, idet markedsandelen forblev konstant på 7 %. Mens importen af cykler fra Thailand udgøres af cykler i mellemsegmentet, viste undersøgelsen ikke desto mindre på basis af en sammenligning mellem modeller, at importen fra Thailand sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 27 % i NUP i forhold til 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Importen fra Sri Lanka fordobledes næsten i den betragtede periode, fra 574 000 enheder i 2007 til 1 101 000 enheder i NUP, og dens markedsandel nåede 5 % ved udgangen af den betragtede periode. Det er imidlertid blevet påstået af en part, at de kinesiske eksportører omgår antidumpingtolden ved omladning via Sri Lanka. Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger til at drage nogen konklusioner vedrørende situationen for denne import. Under disse omstændigheder kan det ikke udelukkes, at import angivet med oprindelse i Sri Lanka bidrager til den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(63)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en af de interesserede parter, at konklusionerne vedrørende en mulig omgåelse via Sri Lanka kun var en formodning, og at enhver påstand om omgåelse via Sri Lanka ikke burde tages i betragtning i de endelige konklusioner. Som svar på denne påstand bør det understreges, at det klart udtrykkes i betragtning 62, at Kommissionen ikke drog nogen konklusioner om dette spørgsmål.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.1. Indledende bemærkninger
(64)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(65)
Som beskrevet ovenfor måtte bestemmelserne om stikprøver anvendes i betragtning af det store antal klagende EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende måde:
-
De makroøkonomiske elementer (produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle virksomheder. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(66)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt en smule hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP faldt produktionen med 11 % i forhold til 2007 i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Detaljerede data er angivet i tabel 5:
Tabel 5 - Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktion
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeks (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Produktionskapaciteten voksede en smule (2 %) mellem 2007 og NUP. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 13 % mellem 2007 og NUP, resulterende i en kapacitetsudnyttelse på 81 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6 - Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktionskapacitet
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeks (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitetsudnyttelse
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Salgsmængde
(68)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 % mellem 2007 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af faldende forbrug på EU-markedet. De nærmere tal er som følger:
Tabel 7 - Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeks (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Markedsandel
(69)
Markedsandelen for EU-erhvervsgrenen svingede en smule mellem 2007 og NUP. Samlet set har der været et fald på 1,3 procentpoint i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 8 - Unionens markedsandel
2007
2008
2009
NUP
Unionens markedsandel
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeks (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Beskæftigelse og produktivitet
(70)
Beskæftigelsen faldt med 9 % i den betragtede periode, fra 14 925 ansatte i 2007 til 13 646 i NUP.
(71)
Produktiviteten steg en smule i 2008 i forhold til 2007, men faldt derefter. Generelt er produktiviteten faldet en smule, dvs. med 3 %, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 9 - Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Antal ansatte
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeks (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivitet (enheder pr. år)
926
954
903
899
Indeks (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Vækst
(72)
Det skal bemærkes, at markedsandelen for alle EU-producenter faldt en anelse, med 1,3 procentpoint, mens forbruget faldt med 11 %, hvilket klart viser, at producenterne ikke har været i stand til at vokse.
f) Dumpingmargenens størrelse
(73)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP. Som anført i betragtning 34 er dumpingberegningen på grund af den lave grad af samarbejde fra de kinesiske eksportørers side baseret på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. Som anført i betragtning 35 indeholder de gennemsnitlige priser fra Eurostat begrænsede oplysninger om varesammensætningen, som er af stor betydning for beregningen af dumpingmargenen; i betragtning af Kinas uudnyttede kapacitet kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen dog ikke anses for at være ubetydelige.
g) Genrejsning efter tidligere dumping
(74)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenens imødesete genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping ikke er sket i det forventede omfang, hvilket navnlig fremgår af den vedvarende lave rentabilitet og en faldende kapacitetsudnyttelse.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
h) Lagerbeholdninger
(75)
En producent kunne som følge af sin nuværende interne struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om lagrene for den betragtede periode. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades i forbindelse med analysen af lagerbeholdningerne for den betragtede periode.
(76)
Lagrene af cykler steg i den betragtede periode fra 880 935 stk. i 2007 til 1 091 516 stk. i NUP, svarende til en stigning på 24 %. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10 - Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Ultimolagre
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeks (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Salgspriser og omkostninger
(77)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser ab fabrik ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen var i den betragtede periode præget af en svagt opadgående tendens. Samlet set øgede EU-erhvervsgrenen sine priser med 9 % mellem 2007 og NUP i tråd med stigningen i produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning 79.
Tabel 11 - Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
163
170
176
178
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af producenterne i stikprøven.
(79)
Produktionsomkostningerne steg i løbet af perioden med 9 %. Denne stigning skyldes navnlig en ændring i varesammensætningen. De nærmere tal er som følger:
Tabel 12 - Produktionsomkostninger pr. enhed
2007
2008
2009
NUP
Produktions-omkostninger (EUR pr. enhed)
165
169
180
180
Indeks (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at produktionsomkostningerne steg på trods af betydelige fald i visse omkostninger til råmaterialer, dvs. stål og aluminium, hvilket tyder på, at den skade, der var lidt, var selvforskyldt. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med tilstrækkelig dokumentation. Den pågældende part forelagde rent faktisk kun data, der meget overordnet viste prisudviklingen for aluminium og stål i den betragtede periode, men ikke viste, i hvilket omfang denne udvikling skal have påvirket de samlede omkostninger ved fremstilling af cykler. Desuden blev denne påstand først fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger, dvs. i en fremskreden fase af proceduren, og den kunne derfor ikke længere efterprøves. Påstanden blev derfor afvist.
j) Rentabilitet
(81)
De af stikprøven omfattede producenters samlede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare i løbet af det første år af den betragtede periode var negativ (- 1,7 %). I 2008 blev EU-producenterne rentable. I 2009 og i NUP var erhvervsgrenen imidlertid igen tabsgivende.
(82)
Ovennævnte tendens viser, at erhvervsgrenen er i en vanskelig situation i forhold til den tidligere undersøgelse, hvor EU-erhvervsgrenens rentabilitet var 3,6 % i NUP.
Tabel 13 - Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet - EU-salg
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeks (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det, uden at der dog blev forelagt dokumentation herfor, hævdet, at EU-erhvervsgrenen ikke havde formået at forbedre sin effektivitet og sine resultater. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen har gjort en åbenlys indsats for at foretage justeringer som følge af prispresset fra dumpingimport ved at flytte produktionsanlæggene inden for Unionen og således øge omkostningseffektiviteten, jf. betragtning 85. Disse påstande er derfor blevet afvist.
k) Investeringsafkast
(84)
Investeringerne i erhvervsgrenen for den pågældende vare faldt markant i den betragtede periode, nærmere bestemt fra 21 491 000 EUR i 2007 til 11 738 000 EUR i NUP. Dette kan i vid udstrækning forklares med den økonomiske krise, som begyndte i 2008 og kulminerede i NUP, hvor det blev vanskeligere og vanskeligere at få adgang til ny kapital, og salgsprognoserne var pessimistiske.
(85)
Det skal bemærkes, at en betydelig del af investeringerne er foretaget med henblik på at øge effektiviteten i fremstillingsprocessen og holde sig opdateret med den nyeste teknologi. I denne proces er noget af produktionskapaciteten blevet flyttet fra vesteuropæiske lande til østeuropæiske lande, hvorved produktionsgrundlaget er blevet udbredt til næsten alle medlemsstater, hvilket viser EU-erhvervsgrenens levedygtighed og dens indsats for at forblive konkurrencedygtig.
Tabel 14 - Investeringer og investeringsafkast
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeks (2007 = 100)
100
101
50
55
Investeringsafkast
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
En af producenterne kunne på grund af virksomhedens indre struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om nettoproduktionen af anlægsaktiver i den betragtede periode til beregning af investeringsafkastet. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af investeringsafkastet for den betragtede periode.
(87)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2007 måtte EU-producenterne i stikprøven notere et negativt investeringsafkast på 16 %, som steg en smule til et negativt investeringsafkast på 10 % i NUP.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(88)
En producent var som følge af virksomhedens struktur ikke i stand til at give overensstemmende oplysninger om likviditet i den betragtede periode, hvilket gjorde det umuligt at anslå likviditeten for kun cykelproduktionen inden for virksomhedens samlede aktiviteter. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af likviditeten for den betragtede periode.
(89)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den undersøgte periode. Mellem 2007 og NUP faldt den dog med ca. 33 %. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 15 - Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeks (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Producenterne i stikprøven tilvejebringer kapital internt, når de tilhører en koncern, eller ved banklån. I andre tilfælde benyttes den likviditet, som virksomhederne selv skaber, som finansieringskilde. Ingen af producenterne i stikprøven har haft større vanskeligheder ved at tilvejebringe kapital.
m) Lønninger
(91)
I den betragtede periode steg lønomkostningerne pr. ansat med 11 %. Dette afspejler et skift i produktionen til lidt mere sofistikerede varer.
Tabel 16 - Lønninger
2007
2008
2009
NUP
Lønomkostninger pr. ansat (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeks (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at lønomkostningerne pr. ansat steg, samtidig med at efterspørgslen faldt, hvilket ville tyde på, at skaden var selvforskyldt. Som vist i ovenstående tabel steg lønomkostningerne pr. ansat rent faktisk med 11 % i den betragtede periode. Antallet af ansatte faldt dog med 9 %, jf. betragtning 70. Følgelig steg de samlede lønomkostninger kun med 2 %. Det blev derfor konstateret, at de overordnede virkninger for EU-erhvervsgrenens rentabilitet var meget små.
7. Konklusion vedrørende skade
(93)
De eksisterende antidumpingforanstaltninger har klart haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Faktisk er det i en vis udstrækning lykkedes denne at udnytte foranstaltningerne til at opretholde en stabil markedsandel. Imidlertid faldt EU-produktionen, og fortjenstmargenen forblev utilstrækkelig. Muligheden for yderligere vækst og fortjeneste er blevet undergravet af det pres, dumpingimporten har udøvet på priser og mængder.
(94)
Som det fremgår af betragtning 53, faldt importmængden fra Kina mellem 2007 og NUP. Men det største fald i importmængden fandt sted mellem 2008 og 2009, hvor priserne på importen fra Kina steg betragteligt. Som undersøgelsen viste, og som angivet i betragtning 58 var denne prisstigning imidlertid stadig ikke tilstrækkeligt stor til at give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation. Faktisk underbød importen fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
(95)
Erhvervsgrenen er klart i en vanskelig situation, da den er tabsgivende. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater - såsom rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet - udviste forværringer i den betragtede periode. Det kan dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Denne situation kunne desuden være blevet yderligere forværret på grund af presset fra en import, der muligvis omgår foranstaltningerne.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen som helhed fortsat befinder sig i en udsat økonomisk situation og fortsat har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkningerne af dumpingimporten
(97)
Parallelt med det faldende forbrug i Unionen faldt den kinesiske imports markedsandel en smule, fra 4,4 % til 3,1 % (jf. betragtning 53). Baseret på en beregning, som ikke tager hensyn til antidumpingtolden, underbød den kinesiske import EU-erhvervsgrenens priser med 53 % i NUP, jf. betragtning 58. Der mindes om, at toldsatsen er på 48,5 %. Følgelig viser niveauet for underbuddet på den ene side effektiviteten af den gældende told og på den anden side behovet for at opretholde foranstaltningerne. Denne konklusion bestyrkes af den omstændighed, at det underbud, der blev konstateret, var på samme niveau som det underbud, der blev konstateret i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse. Den skadevoldende prismæssige virkning af dumpingimporten fra Kina på EU-erhvervsgrenen var derfor fortsat betydelig og vil som anført ovenfor i betragtning 58 sandsynligvis fortsætte.
8.2. Virkningen af den økonomiske krise
(98)
På grund af de negative økonomiske betingelser, der var gældende i NUP, faldt forbruget af cykler. Produktionen og beskæftigelsen faldt også i takt med udviklingen i forbruget. Da cykelindustrien ikke har høje faste omkostninger, havde nedgangen i produktionen ikke indflydelse på rentabiliteten i Unionens cykelindustri.
(99)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at EU-erhvervsgrenen skabte yderligere produktionskapacitet, samtidig med at EU-forbruget faldt, hvilket havde negative virkninger for EU-erhvervsgrenens situation. Dette udsagn er i modstrid med udviklingen i forbruget og kapaciteten, jf. betragtning 52 og 67. Rent faktisk faldt forbruget hovedsageligt mellem 2008 og 2009, mens produktionskapaciteten allerede var blevet forøget et år tidligere, dvs. i 2007 og 2008. Denne påstand blev derfor afvist.
8.3. Import fra andre lande
(100)
Som anført i betragtning 59 faldt mængden af import fra andre tredjelande med 6 % i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 40 % i 2007 til 42 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra disse lande udviste således en stigende tendens på 6 % mellem 2007 og NUP. De vigtigste lande, hvorfra den pågældende vare importeredes, var Taiwan, Thailand og Sri Lanka.
(101)
Den taiwanske imports markedsandel steg svagt i løbet af den betragtede periode (fra 14 % til 15 %). De foreliggende oplysninger viser imidlertid, at importen fra Taiwan som anført i betragtning 60 konkurrerer på redelige vilkår med EU-producerede cykler.
(102)
Markedsandelen for importen fra Thailand var konstant i den betragtede periode. Som anført i betragtning 61 fremgår det af de foreliggende oplysninger, at denne import i NUP blev solgt til en pris, der kan konkurrere med prisen på lignende cykler produceret i Unionen.
(103)
Importen med oprindelse i Sri Lanka er steget med 92 % i den betragtede periode. Dens markedsandel var i NUP på 5 %. Som forklaret i betragtning 62 er det dog blevet hævdet, at importen fra Sri Lanka omfatter cykler med oprindelse i Kina.
(104)
Det kan konkluderes, at importen fra Taiwan og Thailand, som er blandt de største eksportører af cykler til Unionen, ikke kunne have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, navnlig på grund af dens prisniveau (der svarer til eller er højere end EU-erhvervsgrenens priser). Derimod kan det ikke udelukkes, at import, som er angivet med oprindelse i Sri Lanka, bidrager til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
8.4. Omgåelse
(105)
Der er fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande, og denne import forvolder skade for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de beviser for omgåelse, der tidligere er fundet af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«), navnlig vedrørende import via Filippinerne, kan det ikke udelukkes, at en sådan ulovlig adfærd stadig forekommer på markedet, og at den forvolder EU-erhvervsgrenen skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(106)
Som anført i betragtning 66-91 har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, den har lidt. I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(107)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
2. Kinesiske eksportmængder
(108)
Som nævnt i betragtning 40 er den kinesiske cykelindustri eksportorienteret. De kinesiske cykler er til stede på de vigtigste verdensmarkeder, især i USA og Japan, hvor de har en dominerende stilling. Som nævnt i en tidligere undersøgelse (11) lykkedes det i slutningen af 1990'erne de kinesiske eksporterende producenter efter et toårigt fravær fra det amerikanske marked efter indførelsen af antidumpingtold at øge deres tilstedeværelse på dette marked betydeligt i løbet af en meget kort periode. I 2009 var eksporten af kinesiske cykler til USA i størrelsesordenen 14 055 000 enheder, ud af et samlet forbrug på 14 888 000 enheder.
(109)
Dette viser, at de kinesiske producenter er i stand til hurtigt at eksportere til og komme ind på nye markeder samt fastholde sin dominerende stilling i længere tid.
(110)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at i tilfælde af udløb af foranstaltningerne ville der ikke forekomme en betydelig stigning i importen af kinesiske cykler, fordi de kinesiske eksportører har vanskeligt ved at overholde de europæiske sikkerhedsstandarder for cykler (EN 14764, EN 14765, EN 14766 og EN 14781). Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med nogen dokumentation. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at en stor del af de cykler og dele til cykler, der allerede importeres fra Kina, overholder de nødvendige sikkerhedsstandarder. Der var således ingen grund til at antage, at de kinesiske producenter ikke er i stand til at overholde de gældende sikkerhedsstandarder for cykler. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(111)
Som anført i betragtning 41 viste data, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, at der er adgang til en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Der blev fundet klare tegn på, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen. Dette bekræftes navnlig af, at der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller det kinesiske hjemmemarked kan absorbere yderligere kinesisk produktion.
(112)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det desuden hævdet, at stigningen i de kinesiske arbejdskraftomkostninger ville lægge en alvorlig dæmper på stigningen i den kinesiske produktionskapacitet. Det skal i den forbindelse nævnes, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget begrænset, og at der ikke er blevet forelagt oplysninger vedrørende arbejdskraftomkostningerne og kapaciteten i Kina, jf. betragtning 26. Den pågældende part forelagde desuden ikke dokumentation til støtte for denne påstand. Derfor måtte denne påstand afvises.
4. Påstande om omgåelse
(113)
Som anført i betragtning 105 er der fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande. Dette er yderligere af bekræftet af OLAF i forbindelse med sagen om Filippinerne. Denne type adfærd viser de kinesiske eksportørers store interesse for det attraktive EU-marked.
5. Konklusion
(114)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(115)
Som det fremgår ovenfor, lykkedes det takket være de gældende antidumpingforanstaltninger EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra følgerne af den kinesiske dumpingpraksis. I NUP befandt erhvervsgrenen sig imidlertid i en vanskelig økonomisk situation. Hvis EU-erhvervsgrenen på denne baggrund udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde yderligere med deraf følgende forværring af dens finansielle situation.
(116)
Som anført i betragtning 58 blev det desuden også konstateret, at det forhold, at de kinesiske producenters salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit 53 %, synes at tyde på, at de kinesiske eksporterende producenter uden foranstaltninger sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, som er betragteligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(117)
I betragtning af undersøgelsens konklusioner vedrørende den uudnyttede kapacitet i Kina, den kinesiske industris eksportorienterede karakteristik og de kinesiske eksportørers tidligere adfærd på udenlandske markeder vil enhver ophævelse af foranstaltningerne kunne tyde på, at der er sandsynlighed for fortsat skade.
(118)
Endelig støtter den i betragtning 105 og 113 nævnte omgåelse klart konklusionen vedrørende sandsynligheden for fortsat skade. Den er et klart bevis for, at EU-markedet fortsat er et attraktivt marked for de kinesiske producenter, som uden antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis vil dirigere større mængder eksport til Unionen.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(119)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om det til trods for konklusionen om, at der har fundet skadevoldende dumping sted, klart kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger mod importen fra Kina.
(120)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(121)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Unionens cykelindustri har vist, at den er levedygtig og konkurrencedygtig på redelige markedsvilkår. Undersøgelsen viste dog, at industrien stadig er svækket med et økonomisk resultat tæt på break-even. Derfor er det nødvendigt at opretholde redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(123)
Da nye cykelmodeller i vidt omfang udvikles af EU-erhvervsgrenen, vil denne også fuldt ud kunne drage fordel af en sådan udvikling med hensyn til salgsmængder og priser, hvis presset fra dumpingimporten holdes under kontrol af foranstaltningerne.
(124)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som derefter burde være i stand til at opretholde og eventuelt øge salget og formodentlig salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i ny teknologi.
(125)
Hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina bortfaldt, ville der sandsynligvis forekomme yderligere forvridning af handelen, der uundgåeligt vil føre til en afbrydelse af EU-erhvervsgrenens genrejsning. I betragtning af den uudnyttede produktionskapacitet i Kina og kinesiske eksportørers tidligere adfærd på de udenlandske markeder er det klart, at det, hvis foranstaltningerne bortfalder, vil være meget svært, om ikke umuligt, for EU-erhvervsgrenen at genskabe og endog at fastholde sin position. I modsat fald vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis forværres yderligere, hvilket kan føre til en yderligere reduktion af produktionskapaciteten i EU og lukning adskillige fremstillingsvirksomheder. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltninger er i EU-erhvervsgrenens interesse.
(126)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 93-96 ovenfor og som følge af argumenterne vedrørende analysen af sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 106-117, kan det også konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
3. Brugernes interesser
(127)
Nærværende undersøgelse støttes af Det Europæiske Cyklistforbund (ECF), som er en paraplyorganisation for de nationale cyklistforbund i Europa.
(128)
ECF fremfører, at Europa er det vigtigste marked for moderne cykelvarer med høje standarder for kvalitet og sikkerhed, og at en tilstrømning af produkter fra Kina ville mindske disse standarder. Desuden anfører ECF, at der er et enormt vækstpotentiale for cykelindustrien i Unionens økonomi, som vil blive bragt i fare, hvis antidumpingtolden ophæves.
(129)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger, har importørerne og brugerne i Unionen fortsat kunne købe varen i bl.a. Kina. Det er ikke blevet fremført, at der skulle have været problemer med at finde andre kilder. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for brugerne i Unionen.
4. Leverandørernes interesser
(130)
COLIPED (sammenslutningen af europæiske producenter af cykelreservedele og -tilbehør) gav sig til kende under undersøgelsen. COLIPED fremførte, at der i Unionen findes omkring 300 fabrikker, som leverer dele til cykelproducenter, og som beskæftiger ca. 7 300 mennesker, og at leverandørindustriens videre eksistens derfor er uløseligt forbundet med videreførelsen af cykelproduktionen i Europa. I denne forbindelse konstateredes det, at det uden foranstaltninger forventes, at der vil ske yderligere lukninger blandt cykelproducenterne i Europa, hvilket vil have negative følger for Unionens komponentindustri og bringe beskæftigelsen i leverandørindustrien i fare. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i leverandørernes interesse.
5. Importørernes interesser
(131)
Der er kun modtaget én besvarelse af spørgeskemaet fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører vedrørende importen fra Kina, men denne besvarelse var ufuldstændig, da virksomheden af uangivne årsager forberedte sig på at indstille sine aktiviteter.
(132)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje blandt importørerne ikke var muligt at foretage en fuldstændig vurdering af de mulige følger af at indføre eller ikke indføre foranstaltninger. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser. Da redeligt prissatte importvarer stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, og da der også fortsat vil forekomme import fra tredjelande, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle virksomhed ikke vil blive væsentligt berørt. Det er også klart, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække en eventuel stigning i efterspørgslen efter cykler. Som det fremgår af tabellen i betragtning 59, viser importen fra andre tredjelande desuden, at der er en betydelig produktionskapacitet for cykler i disse lande. Det er derfor meget usandsynligt, at der vil forekomme mangel på cykler.
(133)
Da redeligt prissat import stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om antidumpingforanstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina opretholdes. Den lave samarbejdsvilje hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og det forhold, at det efter indførelsen af foranstaltninger mod Kina ikke var muligt i forbindelse med undersøgelsen at indsamle dokumentation fra importører, der havde oplevet særlige vanskeligheder, understøtter yderligere denne konklusion.
6. Konklusion
(134)
En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina vil klart være i EU-erhvervsgrenens, forbrugernes og EU-cykeldeleleverandørernes interesse. Det vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at vokse og forbedre sin situation under genskabte redelige konkurrencevilkår. Endvidere vil importørerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler på markedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, er det imidlertid sandsynligt, at der er cykelproducenter i EU, der må lukke, hvorved også EU's cykeldeleleverandørers eksistens er truet.
(135)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Kina.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(136)
På baggrund af ovenstående bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende cykler opretholdes. Forlængelsen af foranstaltningerne efter en udløbsundersøgelse vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for fem år, medmindre der med henvisning til særlige grunde eller omstændigheder skal fastsættes en kortere periode.
(137)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at den foreliggende procedure som nævnt i betragtning 1 og 48 er kendetegnet ved særlige omstændigheder, som også bør afspejles korrekt i varigheden af antidumpingforanstaltningerne. Grundlæggende begunstiges EU-erhvervsgrenen af en atypisk række foranstaltninger bestående såvel af værditold på færdige cykler som en fritagelsesordning, som gør det muligt for erhvervsgrenen at anvende kinesiske dele til cykler uden at være omfattet af antiomgåelsestold, forudsat at bestemte betingelser er opfyldt.
(138)
Den foreliggende udløbsundersøgelse har bekræftet cykelsektorens kompleksitet og den tætte sammenkobling med sektoren for dele til cykler. Som anført i betragtning 1 har undersøgelsen vist, at Unionens cykelindustri i vid udstrækning benytter sig af fritagelsesordningen for importen af dele til cykler. Det er derfor vigtigt, at foranstaltningernes virkning regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse. Af disse årsager blev det overvejet, om foranstaltningernes varighed skulle begrænses til tre år.
(139)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en række EU-producenter og deres sammenslutninger, at foranstaltningernes varighed burde forlænges til fem år. Parterne hævdede navnlig, at cykelproducenterne var rede til at investere i produktionen af dele til cykler for at mindske deres afhængighed af import af kinesiske dele til cykler, men at en periode på tre år var ikke tilstrækkelig til at opnå et afkast af sådanne investeringer.
(140)
I den forbindelse er påstanden om, at en række parter har investeret eller har til hensigt at investere i sektoren for cykler eller dele til cykler ikke relevant, når behovet for og varigheden af antidumpingforanstaltninger skal vurderes inden for rammerne af en udløbsundersøgelse. En sådan vurdering kan kun baseres på, at det fastslås, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade.
(141)
Som allerede beskrevet i betragtning 137 skal der mindes om, at siden den oprindelige indførelse af foranstaltninger i 1993 og udvidelsen heraf til dele til cykler i 1997 har situationen med hensyn til cykelproduktion i Unionen ændret sig markant, da der er blevet indrømmet over 250 fritagelser. Foranstaltninger vedrørende cykler er direkte knyttet til de foranstaltninger, der er blevet udvidet til også at omfatte dele til cykler, og den fritagelsesordning, der er blevet oprettet. Den i betragtning 138 omhandlede konklusion om, at foranstaltningerne ville berettige en fornyet undersøgelse, gælder på denne baggrund fortsat. I denne forbindelse noterer Rådet sig, at Kommissionen har mulighed for på eget initiativ at indlede en interimsundersøgelse omfattende dumping, skade samt for fritagelsesordningens vedkommende de i grundforordningens artikel 11, stk. 3, omhandlede aspekter.
(142)
På denne baggrund og i lyset af den kendsgerning, at foranstaltningers varighed under alle omstændigheder ville være et aspekt, der skal kastes lys over i forbindelse med enhver undersøgelse, er det inden for rammerne af den nuværende udløbsundersøgelse for tidligt at vurdere, om der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en varighed, der afviger fra den normale periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes derfor, at foranstaltningerne bør forlænges med fem år. Dette berører ikke det forhold, at de nuværende antidumpingforanstaltningers varighed kan revurderes i forbindelse med en eventuel efterfølgende fuld interimsundersøgelse, alt afhængigt af resultaterne.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(143)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(144)
Det følger af ovenstående, at antidumpingtolden bør opretholdes i en periode på fem år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8712 00 10 (Taric-kode 8712001090), 8712 00 30 og ex 8712 00 80 (Taric-kode 8712008090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 48,5 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. oktober 2011.
A TANÁCS 990/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. október 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette bizonyos, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.
2. Jelenlegi vizsgálat
(4)
A Bizottság 2010. július 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(5)
A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (European Bicycles Manufacturers Association, EBMA, a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be a kerékpárok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében.
(6)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a kérelemben szereplő uniós gyártókat, egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat és az importőröket, továbbá a tudomása szerint érintett szövetségeket, valamint a kínai hatóságokat.
(8)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek.
(9)
A kérelmező által képviselt számos uniós gyártó, egyéb együttműködő uniós gyártó, exportáló gyártó, importőr és felhasználói szervezet ismertette álláspontját.
(10)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
4. Mintavétel
(11)
Tekintettel a vizsgálatban érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő.
(12)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az exportáló gyártókat és a nevükben eljáró képviselőket, az uniós gyártókat és importőröket, hogy jelentkezzenek, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjanak tájékoztatást. A Bizottság emellett kapcsolatba lépett az exportáló gyártók ismert szervezeteivel és a Kínai Népköztársaság érintett hatóságaival is. E felek nem emeltek kifogást a mintavétel alkalmazása ellen.
(13)
Összesen 7 exportőr/gyártó, mintegy 100 uniós gyártó és 4 importőr nyújtotta be a megadott határidőn belül a kért információkat.
(14)
Tekintettel arra, hogy csupán hét kínai gyártó nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért, mintavételre vonatkozó információkat, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt. A Bizottság kérdőívet küldött az említett hét vállalatnak, amelyek közül háromtól érkezett válasz. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti felülvizsgálati időszakban (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) az érintett terméket az EU-ba exportálta.
(15)
Ami az uniós gyártókat illeti, a mintát - az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően - az érintett szövetséggel való konzultáció után és e gyártók egyetértésével, az uniós értékesítések és gyártás legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választották ki. Ennek eredményeként nyolc uniós gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött a kiválasztott nyolc vállalat számára, amelyek azokat hiánytalanul kitöltve juttatták vissza.
(16)
A kérdőívre válaszoló és együttműködésre kész importőrök korlátozott száma miatt (négy importőr) az a döntés született, hogy az importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel. A Bizottság kérdőíveket küldött a négy importőrnek. A kérdőívre csupán egy importőr válaszolt; az importőr azonban hiányosan töltötte ki a kérdőívet, mivel éppen abban az időszakban szüntette be tevékenységét.
(17)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok által benyújtott információk helyszíni ellenőrzésére került sor:
a)
Uniós gyártók:
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Hollandia,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franciaország,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franciaország,
-
Denver S.R.L., Dronero, Olaszország,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Németország,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Németország,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Lengyelország és Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Németország,
-
UAB Baltik Vairas és UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litvánia; Pantherwerke AG és Onyx Cycle GmbH, Löhne, Németország;
b)
Kínai exportáló gyártók:
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kína.
(18)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a felülvizsgálati időszakra terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2007 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(19)
Az érintett termék azonos az 1524/2000/EK rendeletben szereplő termékkel, vagyis az ex 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kód alá besorolt motor nélküli kerékpárokkal (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket).
(20)
A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:
-
A. ATB (24″ vagy 26″ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat),
-
B. 26″ vagy 28″ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok,
-
C. 16″ vagy 20″ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,
-
D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket).
(21)
A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(22)
A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és általa az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg ország piacán gyártott és értékesített kerékpárok, valamint az uniós piacra behozott, Kínából származó kerékpárok ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználási módjuk megegyezik. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
(23)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai kerékpárok és az Unióban gyártott kerékpárok közötti verseny kicsi, illetve nem létezik. A dosszié azonban nem tartalmazott olyan információt, amely ezt az állítást alátámasztotta volna, és nem nyújtottak be ezt bizonyító dokumentumot sem az állítás alátámasztására. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportőrök csekély mértékben működtek együtt, és kevés információt szolgáltattak a kínai gyártók által az uniós piacon gyártott és értékesített termékek vonatkozásában. Ezért és további megbízhatóbb információk hiányában az állítást elutasították.
(24)
Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárokat, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárokat, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált termékeket ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(25)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
(26)
Az eljárásban tanúsított együttműködés szintje kezdettől fogva igen alacsony volt. Amint azt a (14) preambulumbekezdés említi, mindössze három kínai gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet és volt hajlandó kezdetben együttműködni. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett terméket az EU-ba exportálta; e két vállalat együttesen az érintett termék Unióba irányuló teljes kivitelének kevesebb mint 10 %-át tette ki.
(27)
Az EU-ba exportáló vállalatok telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor. Egyikük esetében azonban lehetetlen volt ellenőrizni a kitöltött kérdőíven megadott információkat, mivel a vállalat nem tudta rendelkezésre bocsátani a megadott adatokat alátámasztó dokumentumokat. A másik vállalat kielégítő módon együttműködött, azonban az e vállalat által a felülvizsgálati időszakban lebonyolított, EU-ba irányuló kivitel az érintett termék Kínából az Unióba érkező teljes kivitelének kevesebb mint 5 %-át tette ki.
(28)
A fentiek tekintetében a kínai hatóságok és a három vállalat értesítést kaptak arról, hogy az exportáló gyártók alacsony szintű együttműködése miatt sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására, továbbá lehetőségük nyílt arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A Bizottság nem kapott semmiféle észrevételt erre az értesítésre. Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken - nevezetesen kereskedelmi statisztikákon és az érdekelt felek által benyújtott adatokon - alapulnak.
2. A Kínából származó behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
2.1. Analóg ország
(29)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés Mexikót jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket.
(30)
Az egyik fél észrevétele Mexikó analóg országként való kiválasztására vonatkozott; e fél azt állította, hogy a mexikói belföldi piacon alkalmazott kerékpárárak nem megbízhatóak, és nem felelnek meg e vizsgálat céljainak. Alternatív országként Indiát javasolták. Ezt a javaslatot azonban nem támasztották alá, így azt el kellett utasítani.
(31)
A korábbi vizsgálatok során Mexikó szerepelt analóg országként; nincs olyan bizonyított új vagy megváltozott körülmény, amely indokolná az analóg ország kiválasztásának módosítását. A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető.
(32)
Három mexikói vállalatnak kérdőíveket küldtek. A három vállalat közül mindössze egy volt hajlandó együttműködni, és nyújtott be kitöltött kérdőívet.
2.2. Rendes érték
(33)
Az analóg országban alkalmazott belföldi értékesítési árak alapján megállapították az átlagos rendes értéket; ennek során az euro-peso átváltási árfolyamának a felülvizsgálati időszakban számolt átlagát vették figyelembe az euróban kifejezett, gyártelepi paritáson számolt súlyozott átlagár kiszámításánál.
2.3. Exportár
(34)
A 18. cikk alkalmazása és további megbízható információ hiánya következtében az exportárakat főként az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodva állapították meg.
(35)
A korábbi vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Eurostat statisztikáiban található árak nem mérvadók az elemzés szempontjából (8). A kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt azonban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz. A Bizottság ugyanakkor tudatában van ezen elemzés korlátainak, amely csak az ártrendek jelzésére használható fel.
(36)
Az Eurostattól származó exportár CIF-ár, amelyet a gyártelepi szintű ár kiszámítása céljából ki kellett igazítani az egyes ügyletek átlagos tengeri szállítási költsége tekintetében. Az egyetlen együttműködő kínai gyártó által benyújtott kérdőívben szereplő információ alapján az egységenkénti átlagos tengeri szállítási költséget 8,30 EUR-ban állapították meg. Az egyedüli kínai együttműködő vállalat által az Unió tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárat hasonlóképpen állapították meg. Az így meghatározott egységár alapján számították ki a kínai gyártelepi árak súlyozott átlagát.
2.4. Összehasonlítás
(37)
A Mexikó vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint - gyártelepi alapon - összehasonlították a kínai exportárak súlyozott átlagával. Ily módon megállapították a dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát.
2.5. Dömpingkülönbözet
(38)
A dömpinggel kapcsolatos számítások során megállapított országos dömpingkülönbözet meghaladja a 20 %-ot. Ez a szint azonban óvatos becsléseken alapul, mivel az Eurostat-adatok nem tükrözik az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kérelemben szolgáltatott információ szerint a dömpingkülönbözet szintjei meghaladták a 100 %-ot.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Előzetes megjegyzés
(39)
A Kínából származó behozatal valószínű alakulását a várható ártrendek és mennyiségek szempontjából is vizsgálták.
3.2. A kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai
(40)
A kérelemben szolgáltatott információk alapján a kínai kerékpárgyártó ágazat volumenét tekintve a világ legnagyobb termelője. Kína termelési kapacitása 100-110 millió kerékpár, és évi mintegy 80 millió kerékpárt gyártanak. A kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált: az évi 80 millió előállított kerékpár közül 25 millió készül a belföldi piacra, a fennmaradó 55 milliót, az össztermelés 69 %-át exportra gyártják.
(41)
A kihasználatlan kínai kapacitás évente 20-30 millió kerékpárra tehető, ami - amint arra a (66) preambulumbekezdés is rámutat - a jelenlegi uniós termelés több mint kétszeresét jelenti. Ezenkívül a vizsgálat során szerzett információk azt mutatják, hogy megnövekedett kereslet esetén a kínai kerékpárgyártási kapacitás - többek között további munkaerő alkalmazása révén - könnyen növelhető.
(42)
Mindezek alapján tehát nem zárható ki, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás dömpingellenes rendelkezések hiányában az EU-ba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható.
(43)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a rendeletben szereplő kínai gyártási kapacitási adatok megalapozatlanok, és pusztán spekuláción alapulnak. E tekintetben fel kell idézni, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködésének szintje igen alacsony volt, és a megállapításokat nagy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Ebben az esetben és a (40) preambulumbekezdésben említettek szerint bármely más megbízható információ hiányában a Bizottság a kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékot használta fel. A vizsgálat nem tárt fel olyan információt, amely arra utalt volna, hogy a prima facie bizonyítékok nem pontosak. A szóban forgó fél sem szolgáltatott olyan információt vagy bizonyítékot, amely jelentősen eltérő szintű kínai szabad kapacitásra mutatott volna rá. Az állítást ezért elutasították.
3.3. Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai
(44)
Az Eurostat adatai és a kérelemben szereplő adatok azt mutatják, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára.
(45)
Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott árinformációk arra mutatnak rá, hogy a felülvizsgálati időszakban a termék harmadik országok tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárainak súlyozott átlaga az uniós gyártelepi eladási árak átlaga alatt marad. Figyelembe véve a kínai termelési kapacitást és az uniós piacon mutatkozó keresletet, valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók azonnal növelnék az Unióba irányuló kerékpárkivitelüket. Mi több, a fennálló kapacitástöbblet miatt a kínai gyártók rendkívül alacsony árakat alkalmazhatnak az európai piacon.
3.4. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(46)
Tekintettel arra, hogy - még a jelenleg hatályos intézkedések mellett is, és az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodó óvatos összehasonlítást véve alapul - a kínai kivitel tekintetében a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet több mint 20 %-os, igen valószínűnek tűnik, hogy intézkedések hiányában a dömping folytatódni fog.
(47)
A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron jut el az Unió piacára. Különös tekintettel a Kínában rendelkezésre álló, szükség esetén könnyen tovább növelhető szabad kapacitásra, továbbá az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(48)
A jelenlegi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy mintegy 100, a vizsgálat folyamán jelentkező uniós gyártó, valamint egyéb, zömükben nemzeti szövetségeik által képviselt gyártók állítanak elő kerékpárokat. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot. Emellett a vizsgálat rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat az (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül.
(49)
Minden rendelkezésre álló információ, többek között a kérelemben szolgáltatott információk, az uniós gyártóktól és a nemzeti szövetségektől a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatok, valamint az általános termelési statisztikai adatok is felhasználásra kerültek az uniós össztermelés megállapítása céljából.
2. Felhasználás az uniós piacon
(50)
Az uniós gyártók értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és a kérelmező által benyújtott kérelemben megadott adatok alapján mérték fel. A kérelemben szereplő adatokat az uniós kerékpárgyártó vállalatok szövetségeitől gyűjtötték össze.
(51)
A nyilvánvaló uniós fogyasztást az összes uniós gyártónak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg.
(52)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-kal, 22 912 066 darabról (2007) 20 336 813 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A fogyasztás különösen 2008 és 2009 között esett vissza nagy mértékben. A részletes, darabszámban kifejezett adatok a következők:
1. táblázat - Felhasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darabszám)
+ Teljes behozatal
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Az uniós piacon értékesített uniós termelés
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Felhasználás
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése
(53)
Az érintett termék behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszakban 38 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban 615 920 darab volt (lásd a 2. táblázatot). Az érintett termék Kínából származó behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszak kezdetén 26 %-kal nagyobb volt, mint a korábbi vizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt (2003. április 1. és 2004. március 31. között 733 901 darab (9)). Az érintett termék behozatalainak legnagyobb mértékű csökkenése 2008-2009 között volt tapasztalható, ami megegyezik a teljes uniós fogyasztásban tapasztalható tendenciával (lásd az 1. és 2. táblázatot).
(54)
Mivel a Kínából érkező behozatalok mennyisége a figyelembe vett időszakban a felhasználásnál nagyobb mértékben csökkent, Kína piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról (2007) 3,1 %-ra (felülvizsgálati időszak) csökkent.
(55)
A Kínából származó kerékpárok behozatalának és piaci részesedésének az érintett időszakban történt változásai a következő táblázatban szerepelnek:
2. táblázat - A Kínából származó behozatal
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal volumene (darab)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Az érintett behozatalok árai
4.1. Az árak alakulása
(56)
Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz.
(57)
Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak - a továbbiakban indexszel jelölt - súlyozott átlaga 125 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importárak 2009-ben jelentősen megemelkedtek, majd azt követően alig változtak. Az alábbi táblázat részletes adatokkal szolgál:
3. táblázat - Az érintett behozatal árai
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Kína
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Áralákínálás
(58)
A Kínából származó kerékpárok esetében tapasztalt áralákínálás meghatározására a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra és az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakra alapozta elemzését. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai a független vevők számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. Az összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.
5. Más országokból származó behozatal
(59)
Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó behozatalok 9 087 000 darabról (2007) 8 587 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkentek, ami összesen 6 %-os visszaesést jelent. Ez a visszaesés az uniós fogyasztásban tapasztalt csökkenő tendenciát (-11 %) tükrözi, ám lassabb ütemben ment végbe. A harmadik országok piaci részesedése 40 %-ról 42 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, ahogyan az a (35) és (56) preambulumbekezdésből is kiderül, az Eurostat szerinti árak nem tükrözik az egyes országokból származó behozatalok termékösszetételét, ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani az alábbi behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat áraival. Mindamellett néhány kiegészítő információt sikerült összegyűjteni azon országokból származó behozatalok tekintetében, amelyekből a kerékpár-behozatalok további legnagyobb hányada származik. A részletes adatok a következők:
4. táblázat - Más országokból származó behozatal
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Minden típus
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Darab (1 000)
Piaci részesedés
Ár (EUR/db)
Tajvan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thaiföld
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Fülöp-szigetek
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajzia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunézia
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Más országok
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
ÖSSZESEN
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1. Tajvan
(60)
A Tajvanról származó behozatal a figyelembe vett időszakban 3 158 600 darabról (2007) 2 958 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent; e behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben, 14 %-ról 15 %-ra nőtt. A Tajvanról behozott kerékpárok felső kategóriájú termékek. A vizsgálat alatt - termék-összehasonlítást alkalmazva - bizonyítást nyert, hogy - akárcsak a korábbi vizsgálati időszakban (10) - a Tajvanról származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 25 %-kal meghaladták a 2007-es szintet.
2. Thaiföld
(61)
A Thaiföldről származó behozatalok mennyisége a figyelembe vett 1 534 000 darabról (2007) 1 397 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A behozatalok visszaesése összhangban állt a fogyasztás alakulásával, mivel e behozatalok piaci részesedése 7 % maradt. Ugyanakkor a Thaiföldről származó kerékpárok közepes kategóriájú kerékpárok; a vizsgálat során végzett termék-összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Thaiföldről származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 27 %-kal meghaladták a 2007. évi szintet.
3. Srí Lanka
(62)
A Srí Lankáról származó behozatal csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban: 574 000 darabról (2007) 1 101 000 darabra (felülvizsgálati időszak) emelkedett, piaci részesedése pedig elérte az 5 %-ot a figyelembe vett időszak végére. Az egyik fél azonban azt állította, hogy a kínai exportőrök Srí Lankán való átrakodás útján kijátsszák a dömpingellenes vámokat. Jelenleg a Bizottságnak nem áll rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy bármilyen következtetést vonjon le ezen behozatalok helyzetéről. Ilyen körülmények között nem zárható ki, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
(63)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Srí Lankán keresztül esetlegesen megvalósuló kijátszásra vonatkozó következtetés pusztán feltételezés, és a Srí Lankán történő kijátszással kapcsolatos állításokat figyelmen kívül kell hagyni a végső következtetésekben. Az állításra válaszul hangsúlyozni kell, hogy a (62) preambulumbekezdésben világosan kifejtetteknek megfelelően a Bizottság nem vont le következtetéseket e tárgyban.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.1. Előzetes megjegyzések
(64)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
(65)
Amint az a fentiekben is szerepelt, a panaszos uniós gyártók nagy számára tekintettel a mintavételre vonatkozó előírásokat kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat:
-
A makrogazdasági elemek (termelési kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásait követő helyreállás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, az uniós gyártók nemzeti szövetségeitől és az egyes vállalatoktól begyűjtött információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették az illetékes statisztikai hivatal által szolgáltatott átfogó adatokkal.
-
A mikrogazdasági elemek (készletek, eladási árak, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások, bérek) elemzése az egyes vállalatok tekintetében, azaz a mintába felvett uniós gyártók tekintetében történt.
6.2. Makrogazdasági mutatók
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(66)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben kismértékben csökkent. A felülvizsgálati időszak végére a termelés 11 %-kal volt alacsonyabb, mint 2007-ben, ami összhangban állt a fogyasztás alakulásával. Az erre vonatkozó részleteket az 5. táblázat tartalmazza:
5. táblázat - Teljes uniós termelés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
Termelés
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
A termelési kapacitás 2007 és a felülvizsgálati időszak között kismértékben, 2 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 13 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 81 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:
6. táblázat - Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
Termelési kapacitás
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitáskihasználás
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Értékesítési volumen
(68)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent. Mindez összhangban van az uniós piacon tapasztalt általánosan csökkenő fogyasztási tendenciával. A részletes adatok a következők:
7. táblázat - Független vevőknek történő értékesítések
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Piaci részesedés
(69)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe ingadozás mutatkozott. Egészében véve 1,3 % százalékpontos visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:
8. táblázat - Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Foglalkoztatás és termelékenység
(70)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent: míg 2007-ben a foglalkoztatottak száma 14 925 volt, a felülvizsgálati időszakban ez a szám 13 646-ra esett vissza.
(71)
A termelékenység 2008-ban kismértékű növekedést mutatott a 2007-es évhez képest, majd ismét csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a termelékenység összességében enyhén, 3 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:
9. táblázat - Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Termelékenység (darab/év)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Növekedés
(72)
Összességében meg kell jegyezni, hogy az összes uniós gyártó piaci részesedése kismértékben, 1,3 % százalékponttal csökkent, míg a fogyasztás szintje 11 %-kal esett vissza, ami világosan jelzi, hogy a gyártók piaci részesedése nem volt képes növekedni.
f) A dömpingkülönbözet nagysága
(73)
A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Amint azt a (34) preambulumbekezdés kifejti, a dömpingre vonatkozó számítások a kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakon alapulnak. Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárak kevés információt tartalmaznak a termékösszetételt illetően, amelynek nagy jelentősége lenne a dömpingkülönbözet kiszámításánál; figyelembe véve azonban a Kínában megmutatkozó szabad kapacitást, a tényleges dömpingkülönbözet által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak.
g) A korábbi dömpingből való kilábalás
(74)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem a várt mértékben heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett.
6.3. Mikrogazdasági mutatók
h) Készletek
(75)
Egy gyártó a jelenlegi szerkezeti adottságai miatt nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszak árukészleteiről. Ennek megfelelően e vállalat adatait ki kellett zárni a figyelembe vett időszak árukészleteinek vizsgálatából.
(76)
Az elemzési időszak alatt a kerékpárkészletek 880 935 darabról (2007) 1 091 516 darabra (felülvizsgálati időszak) nőttek, ami 24 %-os növekedést jelent. A részletes adatok a következők:
10. táblázat - Készletek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Volumen (darab)
Zárókészletek
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Eladási árak és költségek
(77)
Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú eladási átlagárai kismértékű növekvő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat összességében 9 %-kal emelte árait 2007 és a felülvizsgálati időszak között, ami összhangban áll az előállítási költségek növekedésével (lásd a (79) preambulumbekezdést).
11. táblázat - Uniós piaci egységár
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Az előállítási költség kiszámítása a mintavételben szereplő gyártók által előállított hasonló termékek összes típusának súlyozott átlaga alapján történt.
(79)
Az előállítási költség ebben az időszakban 9 %-kal emelkedett. Ez a növekedés főként a megváltozott termékösszetételnek tulajdonítható. A részletes adatok a következők:
12. táblázat - Egységenkénti előállítási költség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a gyártási költségek növekedése egyes nyersanyagok (nevezetesen az acél és az alumínium) árának jelentős csökkenése mellett következett be, és ezt arra enged következtetni, hogy az ágazat saját maga okozott kárt önmagának. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá megfelelő bizonyítékkal. Az adott fél csak olyan adatokat nyújtott be, amelyek általánosságban az alumínium és az acél árának alakulását szemléltették a figyelembe vett időszakban, azt azonban nem mutatták be, hogy ezek a fejlemények milyen mértékben lehettek hatással a kerékpárgyártás teljes költségére. Emellett ezt az állítást csak a nyilvánosságra hozatal, vagyis az eljárás előrehaladott szakaszában fogalmazták meg, ezért nem lehetett ellenőrizni. Az állítást ezért elutasították.
j) Nyereségesség
(81)
A mintába felvett gyártók teljes nyereségessége az érintett termék tekintetében a figyelembe vett időszak első évében negatív tartományban mozgott (-1,7 %). 2008-ban az uniós gyártók tevékenysége nyereségessé vált. 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban azonban a gazdasági ágazat ismét veszteséget produkált.
(82)
A fentiekben leírt tendencia azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van a korábbi vizsgálathoz viszonyítva, amely az uniós gazdasági ágazat 3,6 %-os nyereségességét mutatta ki a felülvizsgálati időszakban.
13. táblázat - Nyereségesség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél - állításait alátámasztó írásos bizonyíték benyújtása nélkül - azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes hatékonysága javítására és teljesítménye növelésére. A vizsgálat ezzel ellentétben kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat egyértelmű erőfeszítéseket tett a dömpingelt behozatalok által az árakra gyakorolt nyomáshoz való alkalmazkodásra és a költséghatékonyság fokozására azáltal, hogy az Unión belül áthelyezte gyártási egységeit, a (85) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően. Ezért ezeket az állításokat elutasították.
k) Beruházások megtérülése
(84)
Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységekbe történő beruházás lényegesen csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2007. évi 21 491 000 euróról 11 738 000 euróra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elért gazdasági válságnak tulajdonítható, amely alatt az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult, és az értékesítési előrejelzések is borúlátóak voltak.
(85)
Meg kell jegyezni, hogy a beruházások számottevő része a gyártási folyamat hatékonyságának növelése és a legújabb technológiák követése érdekében történt E folyamat keretében a termelési kapacitás egy része a nyugat-európai országokból a kelet-európai országokba vándorolt: ezáltal a termelés a tagállamok legnagyobb részét átfogta, ami az uniós gazdasági ágazat dinamizmusának és a versenyképesség érdekében tett erőfeszítéseinek a jele.
14. táblázat - Beruházások és a beruházások megtérülése
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (ezer EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Beruházások megtérülése
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Az egyik gyártó szerkezeti adottságai miatt nem tudott megfelelő információt szolgáltatni a beruházások megtérülésének kiszámításához az előállított tárgyi eszközök nettó termeléséről a figyelembe vett időszak tekintetében. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait ki kellett zárni a beruházások érintett időszak tekintetében történő megtérülésének vizsgálatakor.
(87)
A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. 2007-ben a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak megtérülése negatív volt (- 16 %); ez az érték a felülvizsgálati időszakban kismérték növekedett, elérve a - 10 %-ot.
l) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(88)
Egy gyártó szerkezeti okokból nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszakot jellemző pénzforgalomra vonatkozóan, így lehetetlen volt felbecsülni tevékenysége kerékpárokkal kapcsolatos szegmensének pénzforgalmát. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait az érintett időszakra jellemző pénzforgalom vizsgálatakor ki kellett zárni.
(89)
A pénzforgalom - amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal - pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2007 és a felülvizsgálati időszak között azonban a pénzforgalom mintegy 33 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:
15. táblázat - Pénzforgalom
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (ezer EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
A mintába felvett gyártók vagy vállalati forrásokból - amennyiben cégcsoporthoz tartoznak -, vagy pedig bankkölcsönök révén vonnak be tőkét. Más esetekben a finanszírozási forrás a vállalkozás által generált pénzforgalom. Jelentős tőkebevonási nehézségek egyik mintába felvett gyártónál sem mutatkoztak.
m) Bérek
(91)
A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség 11 %-kal növekedett. Ez az jelzi, hogy a gyártók a valamivel bonyolultabb technológiájú termékek felé fordultak.
16. táblázat - Bérek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a munkavállalónkénti foglalkoztatási költségek nőttek, miközben a kínálat csökkent, és ez azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat saját maga okozta az őt ért kárt. A fenti táblázatban szereplő adatok szerint a bérköltség valóban emelkedett 11 %-kal a figyelembe vett időszak alatt. A (70) preambulumbekezdésben szereplő magyarázatnak megfelelően azonban az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent. A teljes bérköltség ezért mindössze 2 %-kal nőtt. Ennek megfelelően az uniós gazdasági ágazat nyereségességére gyakorolt általános hatás elenyésző.
7. A kárra vonatkozó következtetés
(93)
A hatályos dömpingellenes intézkedések egyértelműen befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az uniós ágazatnak bizonyos mértékben valóban előnyére vált az állandó piaci részesedést biztosító intézkedések megléte. Az uniós termelés azonban ennek ellenére csökkent, és a haszonkulcs továbbra sem volt kielégítő. A további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a dömpingelt behozatalok által az árakra és mennyiségekre gyakorolt nyomás.
(94)
Amint azt az (53) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importált mennyiség azonban 2008 és 2009 között esett vissza a legnagyobb mértékben, amikor a Kínából származó behozatalok ára jelentősen emelkedett. Ennek ellenére - amint azt a vizsgálat kimutatta és az (58) preambulumbekezdés kifejtette - ez az áremelkedés nem volt megfelelő mértékű ahhoz, hogy a gazdasági ágazat helyzete javuljon. A Kínából származó behozatalok nem kevesebb, mint 53 %-os áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.
(95)
Egyértelmű, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van, és veszteséget produkál. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével - például a nyereségességgel, a beruházások megtérülésével és a pénzforgalommal - kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Mi több, az uniós gazdasági ágazat helyzetét adott esetben tovább súlyosbíthatta az intézkedéseket esetlegesen kijátszó behozatalok által gyakorolt nyomás.
(96)
A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat teljes egésze továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár érte.
8. A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
8.1. A dömpingelt behozatal hatása
(97)
Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról 3,1 %-ra csökkent (lásd az (53) preambulumbekezdést). Amint azt az (58) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 48,5 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályos vámok hatékonyságát, másrészt az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést támasztja alá az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalok tehát továbbra is jelentős káros hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat áraira, és valószínű, hogy ez a hatás továbbra is fennáll majd (lásd a fenti (58) preambulumbekezdést).
8.2. A gazdasági válság hatása
(98)
Mivel a felülvizsgálati időszakban nehéz gazdasági körülmények uralkodtak, a fogyasztás csökkent a kerékpárok piacán. A fogyasztás alakulását követve a termelés és a foglalkoztatás is visszaesett. Mivel a kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a termelés csökkenése nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét.
(99)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte gyártási kapacitását akkor, amikor az uniós fogyasztás csökkent, ez pedig kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ez az állítás ellentmond a fogyasztásban és a kapacitásban az (52) és (67) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint bekövetkezett változásoknak. A fogyasztás elsősorban 2008 és 2009 között csökkent, miközben a gyártási kapacitás egy évvel azt megelőzően, vagyis 2007-ben és 2008-ban nőtt. Ennek megfelelően ezt az állítást el kellett utasítani.
8.3. Más országokból származó behozatal
(100)
Amint az az (59) preambulumbekezdésből kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás alakulásával párhuzamosan 6 %-kal esett vissza. A más országokból származó behozatalok piaci részesedése 40 %-ról (2007) 42 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2007 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal növekedett. Az érintett termék behozatala főként Tajvanról, Thaiföldről és Srí Lankáról származott.
(101)
A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kismértékben emelkedett (14 %-ról 15 %-ra). A rendelkezésre álló információk azonban arra engednek következtetni, hogy - amint azt az (60) preambulumbekezdés is kifejti - a Tajvanról származó behozatalok tisztességes feltételek mellett versenyeznek az Unióban előállított kerékpárokkal.
(102)
A Thaiföldről származó behozatalok piaci részesedése nem változott a figyelembe vett időszakban. Amint azt a (61) preambulumbekezdés kifejti, a rendelkezésre álló információ arra utal, hogy a felülvizsgálati időszakban ezeket a behozatalokat az Unióban gyártott hasonló kerékpárokhoz viszonyítva versenyképes áron értékesítették.
(103)
A Srí Lankáról származó behozatalok a figyelembe vett időszakban 92 %-kal emelkedtek. Piaci részesedésük 5 % volt a felülvizsgálati időszak alatt. A Srí Lankáról származó behozatalok között azonban állítólag Kínából származó kerékpárok is szerepelnek (lásd a (62) preambulumbekezdést).
(104)
Következésképpen az Unióba irányuló kerékpárok legjelentősebb exportőrei közé tartozó Tajvan és Thaiföld nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak). Nem zárható ki azonban, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz.
8.4. Az intézkedések kijátszása
(105)
Bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket, és ezek a behozatalok kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak. Figyelemmel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által korábban talált, az intézkedések kijátszását alátámasztó bizonyítékra - amely konkrétan a Fülöp-szigeteken keresztüli behozatalokat érintette -, nem zárható ki, hogy ez a jogellenes magatartás továbbra is megjelenik a piacon, és kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(106)
Amint azt a (66)-(91) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(107)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége.
2. A Kínából származó export volumene
(108)
Amint arra a (40) preambulumbekezdés is rámutat, a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált. A kínai kerékpárok a világ minden jelentős piacán jelen vannak, különösen az Egyesült Államokban és Japánban, ahol domináns pozíciót foglalnak el a piacon. Amint az a korábbi vizsgálatból (11) is kiderül, a kilencvenes évek végén a kínai exportáló gyártók, miután a dömpingellenes vámok bevezetését követően két évig távol maradtak az Egyesült Államok piacától, igen rövid idő alatt számottevően meg tudták erősíteni piaci jelenlétüket. 2009-ben a Kínából származó kerékpárok Egyesült Államokba irányuló kivitele 14 055 000 darabot tett ki, a teljes felhasználás pedig 14 888 000 darab volt.
(109)
Mindez azt jelzi, hogy a kínai gyártók igen rövid időn belül exportálni tudják termékeiket, gyorsan be tudnak törni új piacokra, és hosszú időn keresztül képesek megőrizni domináns pozíciójukat.
(110)
A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem nőne jelentősen a kínai kerékpár-behozatal, mert a kínai exportőrök nehészségekbe ütköznek a kerékpárokra vonatkozó európai biztonsági szabványoknak (EN 14764, EN 14765, EN 14766 és EN 14781) való megfelelés terén. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá ezt bizonyító dokumentummal. Ellenkezőleg, a vizsgálat megállapította, hogy a Kínából már behozott kerékpárok és kerékpár-alkatrészek jelentős része megfelel a szükséges biztonsági szabványoknak. Ezért nem megalapozott azt feltételzni, hogy a kínai gyártók ne tudnák betartani a kerékpárokra hatályban lévő biztonsági szabványokat. Az állítást ezért elutasították.
3. Szabad kapacitás Kína piacán
(111)
A vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik (lásd a (41) preambulumbekezdést). Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában felhasználható lenne az Unióba irányuló kivitel mennyiségének növelésére. Ezt leginkább az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére.
(112)
Emellett a nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai foglalkoztatási költségek emelkedése jelentősen korlátozná a kínai gyártási kapacitás növekedését. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendkívül csekély mértékben működtek együtt, és nem nyújtották be a kínai munkaerőköltségre és kapacitásra vonatkozó adatokat. Emellett az érintett fél nem nyújtott be semmilyen, állításait alátámasztó bizonyítékot. Állítását ezért el kellett utasítani.
4. Az intézkedések kijátszására vonatkozó állítások
(113)
Amint arra a (105) preambulumbekezdés rámutat, bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket. Ezt a Fülöp-szigetek esetében az OLAF is megerősítette. Ez a magatartás azt jelzi, hogy a kínai exportőrök fokozott érdeklődést tanúsítanak a vonzó uniós piac iránt.
5. Következtetés
(114)
Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(115)
Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének, eladási árainak és pénzügyi helyzetének további romlásához vezetne.
(116)
Ezenkívül megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan 53 %-os áralákínálást jelentenek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az érintett terméket az Unió piacára (lásd az (58) preambulumbekezdést).
(117)
Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a kínai gazdasági ágazat exportorientáltságára és a kínai exportőrök által a külföldi piacokon tanúsított múltbeli magatartásra, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel a kár folytatódását eredményezné.
(118)
Végezetül, amint arra a (105) és (113) preambulumbekezdés is rámutat, az intézkedések kijátszása nagymértékben arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló kivitelek mennyiségét.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(119)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére egyértelműen levonható-e az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalok vonatkozásában bevezetett dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit.
(120)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadása nem minősült ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.
(121)
Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(122)
Az uniós kerékpárágazat tisztességes piaci feltételek mellett életképesnek és versenyképesnek bizonyult. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat pozíciója továbbra is gyenge, és pénzügyi eredményei a nullszaldóhoz közelinek mondhatók. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn.
(123)
Ezenkívül, mivel az uniós gazdasági ágazat nagymértékben fejlesztett ki új kerékpármodelleket, az ilyen fejlesztéseket is a gazdasági ágazat javára lehetne fordítani az értékesítések volumene és az árak tekintetében, amennyiben a dömpingelt behozatalok jelentette nyomást intézkedések révén ellenőrzés alatt lehetne tartani.
(124)
A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét és adott esetben eladási árait is fenn tudná tartani és esetleg növelni is tudná, ezáltal megfelelő nyereségre téve szert ahhoz, hogy folytathassa az új technológiákba történő beruházásait.
(125)
Ezzel szemben a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy további kereskedelmi torzulások mutatkoznának, és ez elkerülhetetlenül leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad termelési kapacitásra és a kínai exportőrök által korábban a külföldi piacokon tanúsított magatartásra, egyértelmű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyreállása vagy akár csak pozíciójának megtartása igen nehéz, sőt, adott esetben lehetetlen lenne. Máskülönben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete tovább romlik, ami az uniós termelési kapacitás további csökkenéséhez és számos termelő vállalat bezárásához vezethet. Ezért megállapítást nyer, hogy a dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak.
(126)
Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban levont következtetésekre (lásd a fenti (93)-(96) preambulumbekezdést), a kár folytatódásának lehetőségével kapcsolatos elemzés érveinek megfelelően (lásd a (106)-(117) preambulumbekezdést) az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana.
3. A felhasználók érdekei
(127)
A jelenlegi vizsgálatot az Európai Kerékpárosok Szövetsége (European Cyclists’ Federation, ECF), az Európában működő nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatja.
(128)
Az ECF állítása szerint a kiváló minőségi és biztonsági színvonalat képviselő modern kerékpáros termékek legjelentősebb piaca Európa, a Kínából származó termékek beáramlása révén azonban ez a színvonal gyengülne. Emellett az ECF úgy véli, hogy az EU gazdaságán belül a kerékpárágazat óriási növekedési potenciállal bír, amelyet viszont veszélyeztetne a dömpingellenes vám megszűnése.
(129)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra nézve. Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközött volna. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós felhasználókra.
4. A szállítók érdeke
(130)
A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED azt állította, hogy az Unióban több mint 300 olyan gyár működik, amely alkatrészeket szállít az összesen mintegy 7 300 főt foglalkoztató kerékpárgyártóknak; a beszállítói iparág további léte tehát szükségképpen az európai kerékpárgyártás folytatásától függ. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hiányában az európai kerékpárgyártási ágazatban további bezárások várhatóak, ami negatív következményekkel járna az uniós alkatrészgyártó ágazatra, a szállító gazdasági ágazatban pedig veszélyeztetné a foglalkoztatást. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a szállítók érdekét szolgálná.
5. Az importőrök érdeke
(131)
A Kínából származó behozatalok tekintetében mindössze egy független importőr küldött be kitöltött kérdőívet, ám válasza hiányos volt, mivel a vállalat - ismeretlen okokból - tevékenysége megszüntetésére készült.
(132)
Mindezekkel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy az importőrök együttműködésének alacsony szintje miatt lehetetlen volt megfelelő teljes értékelést készíteni az intézkedések elrendelésének vagy el nem rendelésének lehetséges hatásairól. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen. Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenységét mindez nem érinti majd számottevő mértékben. Az is egyértelmű, hogy az uniós gyártóknak elegendő kapacitásuk van az esetlegesen megnövekvő kerékpárkereslet fedezésére. Ezenkívül - ahogyan az az (59) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül - a más harmadik országokból származó behozatal azt jelzi, hogy ezen országokban jelentős kerékpárgyártási kapacitás áll rendelkezésre. Ezért nagyon valószínűtlen, hogy kerékpárhiány álljon elő.
(133)
Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd, ha a Kínából származó dömpingelt behozatalokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fennállnak. Ezt a következtetést még inkább alátámasztja a független importőrök alacsony szintű együttműködése, valamint az a tény, hogy a vizsgálat semmiféle arra utaló bizonyítékot nem talált, hogy a Kínával szemben elrendelt intézkedések után az importőrök különösebb nehézségekkel szembesültek volna.
6. Következtetés
(134)
A Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat, a fogyasztók és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná. Ezáltal az uniós gazdasági ágazat - helyreállított tisztességes versenyfeltételek mellett - növekedhetne, és jobb pozícióra tehetne szert. Az importőröket ez nem fogja jelentős mértékben érinteni, mivel a tisztességes árú kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Ezzel szemben, amennyiben nem kerül sor intézkedések elrendelésére, valószínűleg több uniós kerékpárgyártó szünteti majd be tevékenységét, ami az uniós kerékpáralkatrész-szállítók létét is veszélyeztetni fogja.
(135)
A fentiek figyelembevételével az a következtetés vonható le, hogy nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely a Kínából származó kerékpárok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.
G. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(136)
A fentiekre figyelemmel a kerékpárokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatálya a hatályvesztési felülvizsgálatot követően rendszerint öt évvel hosszabbítható meg, kivéve, ha olyan különleges okok vagy körülmények állnak fenn, amelyek rövidebb időszak mellett szólnak.
(137)
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi eljárást az (1) és (48) preambulumbekezdésben említett különleges körülmények jellemzik, amelyeknek a dömpingellenes intézkedések időtartamában is kellőképpen tükröződniük kell. Az uniós gazdasági ágazat lényegében az intézkedések rendhagyó kombinációjának előnyeiből részesül; ezek az intézkedések a kész kerékpárokra vonatkozó értékvámokból és egy olyan mentességi rendszerből tevődnek össze, amely - meghatározott feltételek mellett - lehetővé teszi az említett ágazat számára, hogy kijátszásellenes vámoktól mentes kínai kerékpár-alkatrészeket használjon fel.
(138)
A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a kerékpárágazat igen összetett ágazat, és szorosan összefonódik a kerékpáralkatrészek iparágával. A felülvizsgálat rámutatott, hogy az uniós kerékpárágazat széles körűen használja a kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó mentességi rendszert (lásd az (1) preambulumbekezdést). Ezért nagyon fontos rendszeresen felülvizsgálni az intézkedések hatásosságát. Meg kellett tehát fontolni, hogy célszerű-e az intézkedések hatályát 3 évre korlátozni.
(139)
A nyilvánosságra hozatalt követően számos uniós gyártó és szövetségeik érveltek amellett, hogy az intézkedéseket 5 évre kell kiterjeszteni. E felek arra hivatkoztak, hogy a kerékpárgyártók készek beruházásokat megvalósítani a kerékpár-alkatrészek előállítása terén, hogy kevésbé függjenek a kínai kerékpár-alkatrészek behozatalától, azonban a hároméves időszak nem elegendő ahhoz, hogy e beruházások megtérüljenek.
(140)
E tekintetben az az érv, mely szerint számos fél beruházást eszközöl vagy szándékozik eszközölni a kerékpárok vagy a kerékpár-alkatrészek ágazatában, nem releváns a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében a dömpingellenes intézkedések szükségességének és időtartamának felmérése tekintetében. A hatályvesztési felülvizsgálat során csak azt kell figyelembe venni, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
(141)
A (137) preambulumbekezdésben megfogalmazottaknak megfelelően emlékeztetni kell arra, hogy 1993 óta, amikor az intézkedéseket elrendelték, illetve 1997 óta, amikor azokat a kerékpár-alkatrészekre is kiterjesztették, az uniós kerékpárgyártás helyzete jelentősen megváltozott, mivel több mint 250 mentesség megadására került sor. Emellett a kerékpárokra vonatkozó intézkedések közvetlenül kapcsolódnak a kerékpár-alkatrészekre kiterjesztett intézkedésekhez, valamint a létrehozott mentességi rendszerhez. Mindezt figyelembe véve továbbra is érvényes az a következtetés, hogy a (138) preambulumbekezdésben szereplőknek megfelelően indokolt a rendelkezések felülvizsgálata. E tekintetben a Tanács megjegyzi, hogy a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint hivatalból időközi vizsgálatot indíthat a dömping, a kár, valamint a mentességi rendszer vonatkozásában.
(142)
Ezek alapján és tekintettel arra, hogy az intézkedések időtartamának kérdését a felülvizsgálat mindenképpen tárgyalná, túl korai lenne a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében azt vizsgálni, vannak-e olyan specifikus okok vagy körülmények, amelyek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott öt évtől eltérő időszak meghatározását indokolnák. Ezért célszerűnek tűnik az intézkedéseket öt évvel meghosszabbítani. Ettől függetlenül a jelenlegi dömpingellenes intézkedések időtartamát egy következő teljes időközi felülvizsgálatban (amennyiben lesz ilyen) a megállapítások alapján felül lehet vizsgálni.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(143)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(144)
A fentiekből következik, hogy a dömpingellenes vámokat 5 évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8712 00 10 (8712001090 TARIC-kód), 8712 00 30 és ex 8712 00 80 (8712008090 TARIC-kód) KN-kód alá besorolt, motor nélküli kerékpárokra (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 48,5 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2011. október 3-án.