RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 325/2012
af 12. april 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 1043/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den midlertidige antidumpingtold lå på mellem 14,6 % og 52,2 %.
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage, som CEFIC (European Chemical Industry Council) indgav den 13. december 2010 på vegne af Oxaquim S.A. (»klageren«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion af oxalsyre i Unionen.
(3)
Som anført i betragtning 9 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Det kan navnlig nævnes, at en eksporterende producent fra Indien anmodede om og blev indrømmet en høring under overværelse af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(6)
I betragtning 150 i forordningen om midlertidig told blev kinesiske virksomheder, der endnu ikke havde givet sig til kende, men mente, at der burde fastsættes en individuel told for dem, opfordret til at give sig til kende senest 10 dage efter offentliggørelsen af forordningen. Ingen kinesiske virksomheder har givet sig til kende.
(7)
Efterfølgende blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af endelige konklusioner«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af konklusioner.
(8)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
1.3. PARTER, SOM ER BERØRT AF PROCEDUREN
(9)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende de parter, som er berørt af proceduren, bekræftes konklusionerne i betragtning 3-8 i forordningen om midlertidig told.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(10)
Den pågældende vare er oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00, og som har oprindelse i Indien og Kina, jf. betragtning 10 og 11 i forordningen om midlertidig told.
(11)
Der findes to typer oxalsyre, nemlig uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalsyre, der produceres i Kina, men ikke i Indien, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder.
(12)
Oxalsyre anvendes til en lang række formål, f.eks. som reduktions- og blegemiddel, i farmaceutisk syntese og ved fremstilling af kemikalier.
2.2. SAMME VARE
(13)
Undersøgelsen har vist, at oxalsyre, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, oxalsyre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien og Kina, og oxalsyre, som Unionen importerer fra Indien og Kina, stort set har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(14)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 10-13 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. INDIEN
3.1.1. INDLEDENDE BEMÆRKNING
(15)
I betragtning 14 i forordningen om midlertidig told konstaterede Kommissionen, at en af de indiske eksporterende producenter ikke kunne anses for samarbejdsvillig, og der er derfor truffet afgørelser for den pågældende virksomhed på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18.
(16)
Efter at have fået forelagt de foreløbige konklusioner afgav denne virksomhed, Star Oxochem Pvt. Ltd, supplerende forklaringer og præciseringer vedrørende de oplysninger, den havde indgivet tidligere i forbindelse med undersøgelsen. Den anmodede også om at blive hørt af Kommissionen og af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel. Virksomheden gjorde gældende, at den havde besvaret et spørgeskema, at Kommissionen havde aflagt besøg på virksomheden, og at den nu havde afgivet supplerende forklaringer og præciseringer, hvorfor det ville være urimeligt, hvis den fortsat blev behandlet på samme måde som eksporterende producenter, der ikke på nogen måde havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
På baggrund af ovenstående og særlig de supplerende forklaringer og præciseringer er det Kommissionens opfattelse, at den kan bruge en del af de oprindelige oplysninger, nærmere bestemt oplysningerne vedrørende eksportpriser, da de blev fundet pålidelige. Det følger af ovenstående, at de foreløbige konklusioner, jf. betragtning 14 i forordningen om midlertidig told, kun delvis opretholdes, og at afgørelserne vedrørende denne virksomhed baseres delvis på de foreliggende faktiske oplysninger og delvis på dens egne eksportpriser, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 3.
3.1.2. NORMAL VÆRDI
(18)
Der er ikke modtaget bemærkninger vedrørende metoden til beregning af den normale værdi for Indiens vedkommende. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told for den samarbejdsvillige virksomheds vedkommende.
(19)
For Star Oxochem er den normale værdi blevet fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, og under hensyntagen til ovenstående konklusioner (betragtning 16-17). Den normale værdi for denne virksomhed er således baseret på det vejede gennemsnit af en repræsentativ salgsmængde for den anden samarbejdsvillige virksomhed, Punjab Chemicals, på hjemmemarkedet.
3.1.3. EKSPORTPRIS
(20)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til fastsættelsen af eksportprisen, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, bekræftes denne for Punjab Chemicals' vedkommende.
(21)
På baggrund af konklusionerne i betragtning 16-17 ovenfor er eksportprisen for Star Oxochem fastsat på grundlag af de priser, som uafhængige kunder faktisk har betalt eller skal betale for den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.4. SAMMENLIGNING
(22)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen af den normale værdi og eksportpriserne, bekræftes konklusionerne i betragtning 20 og 21 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår den samarbejdsvillige producent, Punjab Chemicals.
(23)
Hvad angår Star Oxochem er der foretaget justeringer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, på grundlag af de efterprøvede justeringer, der er indrømmet Punjab Chemicals.
3.1.5. DUMPINGMARGEN
(24)
Hvad angår den samarbejdsvillige producent er der ikke fremsat bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner. Den dumpingmargen, der er fastsat i betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
(25)
For Star Oxochem udgør dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 31,5 %, idet der er taget hensyn til ovenstående betragtninger.
(26)
I betragtning af at samarbejdsviljen fra indisk side var ringe (under 80 %), fandt man foreløbigt, at den af den samarbejdsvillige parts transaktioner, hvor dumpingen var størst, var det bedste grundlag for fastsættelse af den landsdækkende dumpingmargen. Den pågældende transaktion er ikke usædvanlig med hensyn til hverken mængde eller pris og betragtes derfor som en repræsentativ stikprøve, der fører til et rimeligt og forholdsmæssigt passende resultat i forhold til den dumpingmargen, der er fastsat for den samarbejdsvillige producent.
(27)
På baggrund af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 24 og 25 i forordningen om midlertidig told.
(28)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for Indiens vedkommende:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Alle andre virksomheder
43,6 %
3.2. FOLKEREPUBLIKKEN KINA
3.2.1. MARKEDSØKONOMISK BEHANDLING OG INDIVIDUEL BEHANDLING
(29)
Som anført i forordningen om midlertidig told anmodede en kinesisk virksomhedskoncern om markedsøkonomisk behandling, subsidiært individuel behandling, mens en anden kinesisk virksomhedskoncern kun anmodede om individuel behandling. Som anført i betragtning 26-32 i forordningen om midlertidig told blev anmodningen om markedsøkonomisk behandling afvist, men begge virksomhedskoncerner blev foreløbigt indrømmet individuel behandling.
(30)
Der er ikke modtaget bemærkninger vedrørende disse foreløbige konklusioner, og betragtning 26-32 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
3.2.2. REFERENCELAND
(31)
Der er ikke modtaget bemærkninger til det foreløbige valg af referenceland. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 33-34 i forordningen om midlertidig told.
3.2.3. NORMAL VÆRDI
(32)
Det blev forklaret i forordningen om midlertidig told, at Kommissionen har fastsat særskilte normale værdier for uraffineret og raffineret oxalsyre. Den normale værdi for uraffineret oxalsyre blev beregnet på grundlag af den normale værdi, der er fastsat for Indien, mens den normale værdi for raffineret oxalsyre, der ikke fremstilles i Indien, blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne ved uraffineret oxalsyre i Indien, justeret med et tillæg på 12 % af hensyn til meromkostningerne plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt fortjeneste.
(33)
Begge samarbejdsvillige kinesiske producenter anfægtede tillægget på 12 % af hensyn til meromkostninger, idet de hævdede, at Kommissionen aldrig har efterprøvet disse meromkostninger, der tilsyneladende er et groft skøn baseret på en metode, som de ikke blev underrettet om på tidspunktet for fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. En af de eksporterende producenter hævdede, at den havde beregnet meromkostningerne skønsmæssigt til kun 5 %, men fremlagde ingen dokumentation for sin påstand.
(34)
Det påpeges, at tillægget er fastsat på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter selv har afgivet. For det første skal det bemærkes, at selvsamme virksomhed, der nu hævder, at meromkostningerne kun andrager ca. 5 %, oprindeligt anførte meromkostninger på 10-15 % i sin ansøgning om markedsøkonomisk/individuel behandling. For det andet bekræftede begge samarbejdsvillige producenter under kontrolbesøgene i virksomhederne, at meromkostningerne ved fremstilling af raffineret oxalsyre sammenlignet med uraffineret oxalsyre lå på omkring 10-12 %. For det tredje var meromkostninger i størrelsesordenen 10-12 % også underbygget af EU-erhvervsgrenens beregninger. På baggrund af de samarbejdsvillige producenters oplysninger blev tillægget på 12 % anset for at være passende.
(35)
Da der ikke foreligger underbyggede oplysninger eller dokumentation til støtte for et lavere tillæg, bekræftes konklusionerne i betragtning 35-37 i forordningen om midlertidig told.
3.2.4. EKSPORTPRIS
(36)
Da begge eksporterende producenter fra Kina blev indrømmet individuel behandling, er deres eksportpriser blevet fastsat på grundlag af de priser, som den første uafhængige kunde i Unionen faktisk betalte eller skulle betale, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 38 i forordningen om midlertidig told.
3.2.5. SAMMENLIGNING
(38)
En af de samarbejdsvillige producenter hævdede, at dens forretningsmæssigt forbundne forhandlers SA&G-omkostninger og provision ikke burde fratrækkes eksportprisen som en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). Producenten fremførte, at den forretningsmæssigt forbundne forhandlers direkte salgsomkostninger allerede var blevet fratrukket eksportprisen for at opnå en pris ab fabrik, der kunne sammenlignes med den normale værdi på samme grundlag.
(39)
Producenten gjorde gældende, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler var et helejet datterselskab, som i henhold til koncernens strategi for intern fordeling af eksportoverskud ikke opkrævede provision. Herudover udgjorde de resterende SA&G-omkostninger ifølge virksomheden forskellige driftsomkostninger, som ikke var direkte salgsrelaterede, og de burde derfor ikke fratrækkes eksportprisen.
(40)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), skal provision anses for at indbefatte den avance, en forhandler modtager, hvis en sådan forhandler har samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Det er derfor irrelevant, om der rent faktisk blev betalt provision eller ej. Det er til gengæld relevant, om forhandleren videresolgte varerne med en avance, og om forhandleren havde samme funktion som en agent.
(41)
Det fremgår af de oplysninger, der allerede foreligger i sagen, og som er indhentet inden og under kontrolbesøget i handelsvirksomheden, at forhandleren i undersøgelsesperioden solgte oxalsyre fremstillet af den forretningsmæssigt forbundne producent til en kunde i Unionen. Samtidig eksporterede producenten også direkte til samme kunde i Unionen. Den forretningsmæssigt forbundne forhandler reproducerede derfor producentens indsats med et andet personale på et andet kontor i en anden by og pådrog sig derved sine egne omkostninger, som er afspejlet i eksportprisen.
(42)
De eksisterende oplysninger i sagen viser også, at handelsvirksomheden købte de eksporterede varer hos den forretningsmæssigt forbundne eksporterende producent og videresolgte dem, med en avance, under sit eget navn efter selv at have gennemført prisforhandlinger med den endelige uafhængige kunde.
(43)
Der blev også indhentet dokumentation for, at handelsvirksomheden havde samme funktion som en agent. Denne dokumentation viser for det første, at producenten solgte betydelige mængder af den pågældende vare direkte til Unionen og samtidig eksporterede til Unionen via sin forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed. Kun ca. en tredjedel af salget til Unionen foregik via den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Forhandleren videresolgte også oxalsyre fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenter. De oplysninger, der foreligger i sagen, viser, at over halvdelen af forhandlerens køb af oxalsyre stammede fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører og mindre end halvdelen fra den forretningsmæssigt forbundne producent.
(44)
Forhandleren kunne derfor ikke, trods sin forbindelse med den eksporterende producent, anses for at være dennes interne eksportsalgsafdeling.
(45)
De indgivne og efterprøvede oplysninger viser også tydeligt, at forhandleren først betaler for de varer, der er leveret fra den forretningsmæssigt forbundne eksporterende producent, når kunden i Unionen har betalt forhandleren. Den finansielle risiko ligger derfor hos producenten, ikke hos forhandleren.
(46)
Det blev derfor vurderet, at forhandleren udøver samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Følgelig blev påstanden om, at der ikke burde justeres for provision i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), afvist.
(47)
Påstanden om, at der ikke burde tages hensyn til SA&G-omkostninger, da de ikke omfatter direkte salgsomkostninger, kan heller ikke accepteres. Disse generalomkostninger har betydning for virksomhedens omkostningsstruktur og påvirker derfor eksportprisen. En del af disse omkostninger blev derfor fratrukket eksportprisen, så der kunne foretages en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik. Denne påstand afvises.
(48)
Provisionen er fastsat på grundlag af en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importørs fortjeneste, ikke på grundlag af forhandlerens faktiske avance, der var betydeligt større. Denne fremgangsmåde blev anset for mere hensigtsmæssig, da den faktiske avance ville være baseret på interne afregningspriser, der ikke svarer til de reelle markedsvilkår.
(49)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-44 i forordningen om midlertidig told.
3.2.6. DUMPINGMARGENER
(50)
En gruppe af eksporterende producenter hævdede, at der burde fastsættes individuelle dumpingmargener for henholdsvis uraffineret og raffineret oxalsyre. De gjorde gældende, at selv om der var blevet beregnet dumpingmargener på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen pr. varetype, havde man lagt sig fast på en enkelt, fælles dumpingmargen for de to typer oxalsyre. De hævdede, at det ville være mere hensigtsmæssigt at fastsætte en dumpingmargen for hver type oxalsyre, da gruppen består af to virksomheder, hvoraf den ene fremstiller raffineret oxalsyre og den anden uraffineret oxalsyre.
(51)
Uraffineret oxalsyre kan erstattes af raffineret oxalsyre. Begge typer oxalsyre henhører under samme KN-kode, og det er vanskeligt at sondre mellem de forskellige typer. Oxalsyrens renhed er den samme, og forskellen ligger i mængden af andre produkter i det tilbageblivende »affaldsprodukt«. Da de begge er omfattet af definitionen på den pågældende vare, er der i overensstemmelse med sædvanlig praksis blevet fastsat en enkelt dumpingmargen. På grund af den betydelige prisforskel mellem de to typer og den vanskelige sondring mellem dem ville individuelle dumpingmargener for raffineret og uraffineret oxalsyre føre til øget risiko for omgåelse. Kravet om individuelle dumpingmargener for raffineret og uraffineret oxalsyre afvises, og de dumpingmargener, der er fastsat i betragtning 45 og 46 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(52)
Endelig satte den samme gruppe af eksporterende producenter spørgsmålstegn ved de forskellige dumpingmargener, der var fastsat for de to grupper af eksporterende producenter fra Kina, og anmodede om en præcisering af beregningsmetoden og klassificeringen af raffineret og uraffineret oxalsyre på grund af forskellen i de konstaterede dumpingmargener mellem de to grupper af eksporterende virksomheder.
(53)
Der er anvendt samme metode for de to grupper af eksporterende producenter fra Kina, og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare omfatter både raffineret og uraffineret oxalsyre. Forklaringen på de forskellige dumpingmargener beror derfor udelukkende på, hvor stor en relativ andel de respektive typer udgør af eksporten, idet raffineret oxalsyre normalt sælges til en højere pris end uraffineret.
(54)
De endelige dumpingmargener udgør følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 47-48 i forordningen om midlertidig told.
(56)
På dette grundlag fastsættes det landsdækkende dumpingniveau endeligt til 52,2 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, og konklusionen i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
4. SKADE
4.1. EU-PRODUKTION OG EU-ERHVERVSGREN
(57)
En eksporterende producent bemærkede, at henvisningen i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told til to EU-producenter, der udgør EU-erhvervsgrenen (klageren og en anden, ikke-samarbejdsvillig producent), ikke giver et korrekt billede af situationen med hensyn til makroøkonomiske indikatorer. Det blev desuden gjort gældende, at der burde ses bort fra oplysningerne vedrørende den ikke-samarbejdsvillige producent og også fra oplysningerne vedrørende en tredje EU-producent, der havde indstillet produktionen af oxalsyre, og at disse oplysninger ikke burde indgå i visse makroindikatorer (jf. betragtning 72, 74 og 78 i forordningen om midlertidig told). For det første bekræftes det herved, at i modsætning til, hvad der fremgår af betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told, var der i den betragtede periode i virkeligheden tre producenter af den pågældende vare i Unionen, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og som således tegner sig for 100 % af Unionens produktion. For det andet bør påstanden om, at der burde ses bort fra tallene vedrørende den ikke-samarbejdsvillige producent og den tredje EU-producent, som indstillede sin virksomhed i 2008, afvises, da det er korrekt at medtage alle kendte tal vedrørende den betragtede periode med henblik på skadesanalysen for således at skaffe sig det mest fuldstændige billede af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(58)
Den samme eksporterende producent gjorde desuden gældende, at årsagerne til, at denne tredje producent ikke længere fremstiller den samme vare, ikke var blevet korrekt efterforsket i forbindelse med undersøgelsen. Spørgsmålet var dog blevet taget op i forbindelse med undersøgelsen, og virksomheden havde angivet »interne grunde« uden yderligere forklaringer som årsag til, at den havde indstillet produktionen af samme vare. En af de eksporterende producenter tilsluttede sig desuden denne forklaring og hævdede, at beslutningen om at indstille produktionen ikke skyldtes eksporterende kinesiske producenters påståede dumping, og tilbageviste således de oplysninger, klageren havde stillet til rådighed i den ikke-fortrolige udgave af klagen, hvori det hedder, at »[virksomheden] indstillede produktionen en gang for alle og lukkede fabrikken på grund af aggressiv dumping fra Kina og Indien«. Den eksporterende producent fremlagde dog ikke nye oplysninger om de påståede produktionstal for denne tredje EU-producent. Dette spørgsmål rokker derfor ikke ved det forhold, at oplysningerne vedrørende den tredje EU-producent kan anvendes i den igangværende undersøgelse.
(59)
En anden eksporterende producent gjorde gældende, at minimumstærsklen for repræsentativiteten ved indledningen af den igangværende undersøgelse ikke var korrekt oplyst og i realiteten ikke overholdt. Som anført i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told tegnede klageren sig for over 25 % af den samlede EU-produktion af oxalsyre, og ingen producent har gjort indsigelse forud for indledningen af undersøgelsen. En informationsmeddelelse blev gjort tilgængelig i det ikkefortrolige dossier, der sammenfatter resultaterne af undersøgelsen af repræsentativiteten i den indledende fase. Herudover omfattede den skadesanalyse, der blev gennemført i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, en betydelig del af EU-erhvervsgrenen.
(60)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told, jf. dog præciseringen i betragtning 57 ovenfor.
4.2. FASTLÆGGELSE AF DET RELEVANTE EU-MARKED
(61)
En eksporterende producent fremførte, at eget forbrug af oxalsyre ikke burde tages i betragtning ved fastsættelsen af visse skadesindikatorer, og at der under alle omstændigheder skulle anvendes samme metode i forbindelse med alle skadesindikatorer. Imidlertid er der i betragtning 52, 53 og 55 i forordningen om midlertidig told redegjort for sondringen mellem virksomhedens eget forbrug og det frie marked, og i overensstemmelse med grundforordningen fokuserede analysen primært på det frie marked, selv om både anvendelsen på det frie marked og til virksomhedens eget forbrug indgik i beregningen af visse skadesindikatorer, jf. betragtning 55. Nogle skadesindikatorer kan nemlig kun undersøges i lyset af anvendelsen af samme vare på det frie marked, da det ligger i selve karakteren af salg til eget forbrug, at de pågældende indikatorer kan være fordrejet af forholdet mellem sælger og køber. Derfor afvises denne påstand.
(62)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastlæggelsen af det relevante EU-marked, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-55 i forordningen om midlertidig told.
4.3. EU-FORBRUGET
(63)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 56-58 i forordningen om midlertidig told.
5. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
5.1. KUMULATIV VURDERING AF VIRKNINGERNE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT
(64)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den kumulative vurdering af virkningerne af den pågældende import, bekræftes konklusionerne i betragtning 59-62 i forordningen om midlertidig told.
5.2. MÆNGDE OG MARKEDSANDEL FOR DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
(65)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 63 og 64 i forordningen om midlertidig told.
5.3. DUMPINGIMPORTPRISER OG PRISUNDERBUD
(66)
Som nævnt i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told er prisgennemsnittet i forbindelse med importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Indien blevet behørigt justeret for importomkostninger og told ved beregningen af skadesmargenen. En eksporterende producent gjorde imidlertid gældende, at Kommissionen ikke havde foretaget en fuldstændig justering på 6,5 % svarende til den normale toldsats ved beregningen af skadesmargenen. Denne påstand blev fundet berettiget, og beregningerne af skadesmargenerne blev følgelig korrigeret for den pågældende eksporterende producent samt for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter. Dette fik dog ingen virkninger for de foreslåede endelige foranstaltninger, jf. betragtning 87 nedenfor.
(67)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingimportpriser og prisunderbud, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-68 i forordningen om midlertidig told.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(68)
Som nævnt ovenfor i betragtning 57 fremførte en eksporterende producent, at tallene vedrørende en tredje EU-producent, der indstillede produktionen af oxalsyre i 2008, ikke burde indgå i visse makroindikatorer (jf. betragtning 72, 74 og 78 i forordningen om midlertidig told). Der er imidlertid i virkeligheden tre producenter af samme vare i Unionen, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, idet de tegner sig for 100 % af Unionens produktion i hele den betragtede periode, selv om en enkelt producent ophørte med at fremstille oxalsyre inden undersøgelsesperioden. Påstanden om, at der burde ses bort fra tallene vedrørende den tredje EU-producent, fordi denne indstillede sin virksomhed i 2008, afvises, da det er korrekt at medregne alle produktionstal vedrørende den betragtede periode med henblik på fastsættelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(69)
Den samme eksporterende producent gjorde gældende, at selv om man ser bort fra den påståede fejl, der er nævnt ovenfor i betragtning 66, stemte tallene for antal ansatte, årlige lønninger i alt og gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. beskæftiget i tabel 6 i forordningen om midlertidig told ikke. Den eksporterende producent nævnte dog ikke det rigtige tal, da han anførte, at de gennemsnitlige lønninger steg med 21 %; det rigtige tal er 19 %.
(70)
Hvad angår den økonomiske krise viser betragtning 95-97 i forordningen om midlertidig told tydeligt, at importen fra de pågældende lande blev ved med at vinde markedsandele til trods for nedgangen i forbruget og havde negative følger for de forskellige skadesindikatorer såsom salgsmængde, beskæftigelse, produktionskapacitet og markedsandel.
(71)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende betragtning 69-94 i forordningen om midlertidig told, bekræftes konklusionerne i disse betragtninger.
7. KONKLUSION VEDRØRENDE SKADE
(72)
En eksporterende producent gjorde i modsætning til de foreløbige konklusioner gældende, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade. Det hævdedes, at den negative udvikling for EU-erhvervsgrenen generelt skyldtes virkningerne af den økonomiske krise i 2008 og den fejlagtige medtagelse af oplysningerne vedrørende den tredje EU-producent, der havde indstillet sin produktion i 2008, hvilket medvirkede til at give et forvansket billede af skadessituationen. Som nævnt ovenfor blev medtagelsen af den tredje producent dog anset for at være korrekt, og de pågældende landes markedsandel fortsatte med at stige til trods for krisen.
(73)
Betragtning 94-98 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftes derfor.
8. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(74)
En af de eksporterende producenter anførte, at medtagelsen af oplysninger vedrørende en tredje EU-producent, der havde indstillet sin produktion af oxalsyre i 2008, forvanskede de foreløbige konklusioner vedrørende analysen af årsagssammenhængen, der kun burde baseres på de nuværende producenter. I lighed med skadesanalysen ovenfor blev det tværtimod konkluderet, at det ville fordreje konklusionerne vedrørende samme vare, hvis man ikke medtog denne tredje producent. Som nævnt ovenfor i betragtning 57 burde relevante oplysninger om denne virksomhed imidlertid også medtages i forbindelse med analysen af EU-erhvervsgrenens situation, og denne påstand afvises derfor.
(75)
En af de eksporterende producenter gjorde gældende, at da mængden af importen til dumpingpriser voksede samtidig med, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev bedre, kunne dumpingimporten ikke være hovedårsagen til skaden. Denne lille forbedring af rentabiliteten ændrer dog ikke ved den konklusion, at rentabiliteten generelt forblev meget ringe og fortsat lå under den normale fortjeneste på 8 %. Trods det faktum, at forbruget steg betydeligt i 2008 og igen i undersøgelsesperioden, mistede EU-erhvervsgrenen desuden en markedsandel på 9 % til den kinesiske import i den betragtede periode.
(76)
En anden eksporterende producent gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen ud fra de foreliggende oplysninger opnåede en fortjeneste i undersøgelsesperioden, der lå meget tæt på målfortjenesten på 8 %. Da oplysningerne om fortjeneste kun vedrører en enkelt EU-producent, kan de præcise tal ikke offentliggøres. Som anført i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told opnåede klageren dog en lille fortjeneste i undersøgelsesperioden efter at have lidt et tab i 2009. De antagelser, som den eksporterende producent anvendte til at fastslå, at fortjenesten i undersøgelsesperioden måtte ligge tæt på målfortjenesten, var i realiteten ikke korrekte, eftersom de ikke omfattede de relevante finansielle oplysninger og produktionsdata vedrørende klageren, der af fortrolighedshensyn ikke kunne offentliggøres. Klagerens fortjenstniveau er blevet nøje efterprøvet, bl.a. under et kontrolbesøg, og påstanden om, at den fortjeneste, der blev opnået i undersøgelsesperioden, lå meget tæt på målfortjenesten, blev således fundet uberettiget.
(77)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende årsagssammenhængen, bekræftes konklusionerne i betragtning 99-122 i forordningen om midlertidig told.
9. UNIONENS INTERESSER
(78)
To importører gjorde gældende, at foranstaltningerne kunne føre til mangel på oxalsyre i Unionen. EU-erhvervsgrenen skulle således ikke kunne imødekomme efterspørgslen i Unionen efter oxalsyre.
(79)
Undersøgelsen viste, at klageren havde uudnyttet kapacitet i undersøgelsesperioden. Klageren har desuden angivet at være i gang med at øge produktionen, men da fremstillingen af den pågældende vare er baseret på kemiske reaktioner, tager det tid at forbedre kapacitetsudnyttelsen. Ud fra oplysningerne om Unionens forbrug og samlede kapacitet kan det imidlertid vurderes, at klageren vil være i stand til at imødekomme hele EU-efterspørgslen efter uraffineret oxalsyre, når produktionen når op i nærheden af fuld kapacitet. Med hensyn til raffineret oxalsyre skal det bemærkes, at da størsteparten heraf anvendes til fremstilling af varer, som efterfølgende eksporteres, kunne brugerne anvende ordningen for aktiv forædling. Hertil kommer, at den største kinesiske eksportør af raffineret oxalsyre er den, for hvilken der er foreslået den laveste told (14,6 %).
(80)
Klageren gjorde endvidere gældende, at verdensmarkedet for oxalsyre (uraffineret) er domineret af de kinesiske producenter, der bestemmer prisniveauet for denne vare. I øjeblikket er de kinesiske producenter mere optaget af deres hjemmemarked, og det kan ikke udelukkes, at brugerne i Unionen vil få problemer med forsyningssikkerheden, eventuelt ledsaget af kronisk mangel og oligopolistiske priser, hvis der ikke træffes foranstaltninger, og hvis den eneste tilbageværende EU-producent af uraffineret oxalsyre forsvinder, sådan som det kan forventes.
(81)
En anden importør/bruger, der opererer i et andet markedssegment i et senere omsætningsled end førnævnte, hævdede, at de foreløbige foranstaltninger havde en negativ virkning for rentabiliteten af dennes egne produkter, for hvilke oxalsyre et det vigtigste råmateriale, uden dog at gå i detaljer. Virksomheden blev opfordret til at deltage i en høring for at uddybe og dokumentere disse problemer, men reagerede ikke. Disse påstande kunne derfor ikke efterprøves.
(82)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-139 i forordningen om midlertidig told.
10. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. SKADESTÆRSKEL
(83)
Som nævnt i betragtning 66 ovenfor gjorde en eksporterende producent gældende, at Kommissionen ikke havde foretaget en justering på 6,5 % svarende til den normale toldsats ved beregningen af skadesmargenen. Denne påstand blev fundet delvis berettiget, da tolden var blevet undervurderet for en del af importen, som blev leveret fortoldet til kunden i EU. Skadesmargenerne blev derfor korrigeret i overensstemmelse hermed, hvilket dog ikke fik nogen virkning af betydning for de foreslåede endelige foranstaltninger (jf. betragtning 87 nedenfor).
(84)
På baggrund af konklusionerne vedrørende Star Oxochem blev der også fastsat en skadesmargen for denne eksporterende producent efter den beregningsmetode, der er fastlagt i betragtning 142-144 i forordningen om midlertidig told.
(85)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told.
10.2. TOLDENS FORM OG STØRRELSE
(86)
I betragtning af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til de konstaterede dumpingmargener, da skadesmargenerne for alle de berørte eksporterende producenter viste sig at være højere end dumpingmargenerne.
(87)
På grundlag af ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne som følger:
Virksomhedens/koncernens navn
Skadesmargen (%)
Dumpingmargen
Midlertidig told (%)
Foreslået told (%)
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Alle andre virksomheder
47,9
43,6
43,6
43,6
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Alle andre virksomheder
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat på grundlag af konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien og Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(89)
Enhver anmodning om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(90)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Kina og Indien. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(91)
Der blev taget behørigt hensyn til de interesserede parters bemærkninger. Ingen af bemærkningerne var af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne af undersøgelsen.
(92)
For at sikre korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksportører, men også på de virksomheder, der ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte virksomheder opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
10.3. ENDELIG OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(93)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør det beløb, for hvilket der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives.
11. TILSAGN
(94)
En eksporterende producent i Indien og to eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina afgav pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(95)
Der har i de seneste år været betydelige prisudsving for den pågældende vare, og den er derfor ikke særlig egnet til et fast pristilsagn. For at løse dette problem tilbød den indiske eksporterende producent en indeksregulering uden dog at fastsætte en mindsteimportpris. Det skal hertil bemærkes, at der ikke kunne fastslås nogen direkte forbindelse mellem prisudsvingene og det vigtigste råmateriale, og at en indeksregulering derfor ikke anses for hensigtsmæssig. Desuden havde den pågældende virksomhed ikke udvist den bedste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, og de oplysninger, den havde afgivet, kunne have været mere præcise. Kommissionen havde derfor ikke tillid til, at et tilsagn fra denne virksomhed ville kunne overvåges effektivt.
(96)
Herudover blev det i forbindelse med undersøgelsen af de eksporterende producenter i Kina fastslået, at der er forskellige typer af den pågældende vare, at de er vanskelige at holde ude fra hinanden, og at der er betydelige prisforskelle mellem dem. Den unikke mindsteimportpris, som en af de kinesiske eksporterende producenter tilbød for alle varetyper, ville derfor ikke fjerne dumpingens skadevoldende virkninger. Begge de berørte eksporterende producenter i Kina fremstiller desuden forskellige andre kemiske produkter og kan sælge disse varer til fælles kunder i Den Europæiske Union via forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder. Dette ville skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre det uhyre vanskeligt at overvåge tilsagnet effektivt. De forskellige mindsteimportpriser, som den anden kinesiske eksporterende producent foreslog, ville også gøre overvågningen umulig på grund af den vanskelige sondring mellem de forskellige varetyper. På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at tilsagnene ikke kan godtages -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres herved en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00, og som har oprindelse i Indien og Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumping- toldsats %
Taric-tillægskode
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Alle andre virksomheder
43,6
B999
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alle andre virksomheder
52,2
B999
3. Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1043/2011, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. april 2012.
A TANÁCS 325/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. április 12.)
az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 1043/2011/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó oxálsav behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámok mértéke 14,6 % és 52,2 % közé esett.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2010. december 13-án az oxálsav teljes uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 25 %-át - képviselő Oxaquim S.A. (a továbbiakban: a panaszos) nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) panaszt nyújtott be.
(3)
Az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Egy indiai exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének jelenlétében megtartott meghallgatásra.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott.
(6)
Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése arra kéri azokat a kínai vállalatokat, amelyek addig nem jelentkeztek, ám úgy vélik, hogy esetükben egyéni vámtételek megállapítására lenne szükség, hogy a kihirdetéstől számított 10 napon belül jelentkezzenek. Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett.
(7)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Indiából és Kínából származó oxálsav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: a végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
1.3. AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK
(9)
Az eljárásban érintett felekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)-(8) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. ÉRINTETT TERMÉK
(10)
Az érintett termék az ideiglenes rendelet (10) és (11) preambulumbekezdésében leírtaknak megfelelően a jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód alá besorolt, Indiából és Kínából származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav.
(11)
Az oxálsavnak két típusa van: a nyers és a finomított oxálsav. A finomított oxálsavat, amelyet Indiában nem, csak Kínában gyártanak, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, melynek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket.
(12)
Az oxálsavat számos célra használják, például redukálószerként és fehérítőként, továbbá a gyógyszerszintézisben és a festékgyártásban is alkalmazzák.
2.2. HASONLÓ TERMÉK
(13)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített oxálsav, az Indiában és Kínában belföldi értékesítésre gyártott oxálsav, valamint az Indiából és Kínából az Unióba behozott oxálsav lényegében ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz az alapvető végfelhasználásuk.
(14)
Az érintett termékkel vagy hasonló termékkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (10)-(13) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. INDIA
3.1.1. ELŐZETES MEGJEGYZÉS
(15)
Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy indiai exportáló gyártó nem tekinthető együttműködő félnek, ezért a vállalattal kapcsolatos megállapításokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.
(16)
A szóban forgó vállalattal (Star Oxochem Pvt. Ltd) kapcsolatos ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a vállalat további magyarázattal és pontosítással szolgált a vizsgálat korábbi szakaszában általa benyújtott adatokkal kapcsolatban. Ezenfelül a vállalat a Bizottság és a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatását is kérte. A vállalat érvelése szerint tekintettel arra, hogy a kérdőívet megválaszolta, és a Bizottság szolgálatai látogatást tettek a vállalatnál, továbbá az általa nyújtott további magyarázatok és pontosítások fényében nem lenne helyénvaló őt olyan exportáló gyártóként kezelni, amely a vizsgálat során semmiféle együttműködést nem tanúsított.
(17)
A fentiek alapján és különösen a további magyarázatok és pontosítások ismeretében a Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálathoz az eredeti információ egy részét - nevezetesen az exportárakkal kapcsolatos adatokat - fel tudják használni, mivel azokat megbízhatónak találják. A fenti megfontolásokból következően ezért az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat csak részben lehet fenntartani, ezért az alaprendelet 18. cikke (1) és (3) bekezdésének megfelelően a vállalattal kapcsolatos megállapításokat részben a rendelkezésre álló tények, részben a vállalat exportárai alapján tették meg.
3.1.2. RENDES ÉRTÉK
(18)
Az indiai rendes érték kiszámításának módszerével kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (15)-(18) preambulumbekezdésében foglalt, az együttműködő vállalatra vonatkozó megállapítások megerősítést nyernek.
(19)
A Star Oxochem tekintetében és a (16) és (17) preambulumbekezdés megállapításait figyelembe véve a rendes értéket az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek megfelelően az említett vállalat esetében megállapított rendes érték a másik együttműködő vállalat (Punjab Chemicals) belföldi eladásainak reprezentatív mennyisége alapján számolt súlyozott átlagon alapult.
3.1.3. EXPORTÁR
(20)
További észrevételek hiányában az exportárnak az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében a Punjab Chemicals tekintetében történő meghatározása megerősítést nyer.
(21)
A (16) és (17) preambulumbekezdésben leírt következtetéseket figyelembe véve a Star Oxochem esetében érvényes exportár meghatározása az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése szerint az első unióbeli független vevő által az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján történik.
3.1.4. ÖSSZEHASONLÍTÁS
(22)
A rendes érték és az exportárak összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (20)-(21) preambulumbekezdése az együttműködő gyártó (Punjab Chemicals) esetében megerősítést nyer.
(23)
A Star Oxochem esetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazításokat hajtottak végre a Punjab Chemicals vállalatot érintő ellenőrzött kiigazítások alapján.
3.1.5. DÖMPINGKÜLÖNBÖZET
(24)
A Bizottság által az együttműködő gyártóra tett ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ezért az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében meghatározott dömpingkülönbözet megerősítést nyer.
(25)
A STAR Oxochem esetében a fenti megfontolások figyelembevételével a dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve 31,5 %.
(26)
Tekintettel az indiai vállalatok csekély mértékű (80 % alatti) együttműködésére, a Bizottság ideiglenesen úgy vélte, hogy az országos dömpingkülönbözet megállapítására a legmegfelelőbb mód az együttműködő fél legnagyobb dömpingügyletének alapul vétele. Ez az ügylet sem mennyiség, sem ár szempontjából nem minősül rendkívülinek, így reprezentatív mintának tekinthető, amely révén az együttműködő gyártó számára megállapított dömpingkülönbözettel kapcsolatban ésszerű és arányos eredményekre lehet jutni.
(27)
A fenti szempontok figyelembevételével az ideiglenes rendelet (24) és (25) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
(28)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve India esetében a következő:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd.
31,5 %
Minden más vállalat
43,6 %
3.2. KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
3.2.1. PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS/EGYÉNI ELBÁNÁS
(29)
Az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint kínai vállalatok egy csoportja piacgazdasági elbánást, illetve ennek hiányában egyéni elbánást, míg egy másik kínai vállalatcsoport kizárólag egyéni elbánást kért. A piacgazdasági elbánást elutasították (az ideiglenes rendelet (26)-(32) preambulumbekezdése); mindkét vállalatcsoportnak azonban ideiglenesen egyéni elbánást biztosítottak.
(30)
Az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be, ezért az ideiglenes rendelet (26)-(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.2. ANALÓG ORSZÁG
(31)
Az analóg ország ideiglenes kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ennek megfelelően az ideiglenes rendelet (33)-(34) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.3. RENDES ÉRTÉK
(32)
Amint azt az ideiglenes rendelet kifejti, a Bizottság a nyers és a finomított oxálsavra vonatkozóan külön rendes értéket határozott meg. Míg a nyers oxálsav rendes értékét az India esetében megállapított rendes érték alapján határozták meg, az Indiában nem gyártott finomított oxálsav rendes értékét a nyers oxálsav indiai előállítási értéke alapján számították ki, és a kapott értéket - figyelemmel a gyártás többletköltségére - 12 %-kal, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségekkel) és a nyereséggel növeltek.
(33)
Mindkét kínai együttműködő gyártó kifogásolta a gyártási többletköltségek alapján történő 12 %-os növelést, és azt állították, hogy ezeket a többletköltségeket a Bizottság soha nem ellenőrizte, kiszámításuk módszeréről az ideiglenes nyilvánosságra hozatal során nem tájékoztatták őket, és csupán egyszerű közelítő becslésnek tűnnek. Az exportáló gyártók egyike azt állította, hogy becslése szerint a gyártási többletköltség csak 5 %-ot tesz ki, bár állítását nem támasztotta alá bizonyítékkal.
(34)
Hangsúlyozni kell, hogy a növelés az együttműködő kínai exportáló gyártók által nyújtott információk alapján került kiszámításra. Először is meg kell említeni, hogy ugyanaz a vállalat, amelynek jelenlegi állítása szerint a gyártási többletköltségek csak 5 %-ot tesznek ki, a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványában eredetileg 10-15 %-os többletköltségre hivatkozott. Másodszor, a vállalatok üzemeiben tett ellenőrző látogatások során mindkét együttműködő gyártó megerősítette, hogy a finomított oxálsav gyártási többletköltsége a nyers oxálsavhoz képest 10-12 %-os. Harmadszor, a gyártási többletköltség 10-12 %-os szintjét az uniós gazdasági ágazat számításai is alátámasztották. Az együttműködő gyártók által benyújtott információk figyelembevételével a 12 %-os növelést helyénvalónak találták.
(35)
Ezért, mivel nem állnak rendelkezésre megalapozott információk vagy bizonyítékok, amelyek indokolnák az alacsonyabb szintű növelést, az ideiglenes rendelet (35)-(37) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
3.2.4. EXPORTÁR
(36)
A Bizottság mindkét kínai exportáló gyártót egyéni elbánásban részesítette; így exportáraikat az első unióbeli független vevő által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozta meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(37)
Az exportárra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.5. ÖSSZEHASONLÍTÁS
(38)
Az egyik együttműködő gyártó azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedő SGA-költségeit és a jutalékokat nem szabad a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának megfelelően kiigazításként az exportárból levonni. A gyártó állítása szerint a kapcsolatban álló kereskedő közvetlen eladási költségeit már korábban levonták az exportárból, amikor a rendes árral azonos alapon történő összehasonlítás érdekében az exportárat gyártelepi (ex-works) szintre korrigálták.
(39)
A gyártó érvelése szerint a vele kapcsolatban álló kereskedő a 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat, amely a csoporton belüli exportnyereség-felosztási stratégia értelmében nem számít fel jutalékot. Továbbá a vállalat szerint a fennmaradó SGA-költségek a vállalat működésének együttes költségeit jelentik, és nem állnak közvetlen kapcsolatban az értékesítéssel, ezért nem kell őket az exportárból levonni.
(40)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjában tett megállapítások szerint a jutalék magában foglalja a kereskedő által kapott árrést, ha a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Így lényegtelen, hogy jutalékfizetésre egyáltalán került-e sor vagy nem. A lényeges kérdés az, hogy vajon a kereskedő az árut haszonkulccsal adta-e el, és hogy a kereskedő szerepe az ügynökökére hasonlít-e.
(41)
A kereskedő vállalat ellenőrzése előtt és alatt gyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy a vizsgálati időszak alatt a kereskedő egy uniós vevő számára értékesített a kapcsolatban álló gyártó által előállított oxálsavat. A gyártó ugyanakkor közvetlenül is exportált oxálsavat az említett uniós vevőnek. A kapcsolatban álló kereskedő tehát más alkalmazottakkal, más irodában, egy másik városban még egyszer elvégezte a gyártó által elvégzett munkát, ezzel saját költsége keletkezett, ami megjelent az exportárban is.
(42)
Az aktákban szereplő bizonyítékokból az is egyértelműen kiderül, hogy a kereskedő az exportált árut a kapcsolatban álló exportáló gyártótól szerezte be, majd a végső független vevővel lefolytatott ártárgyalásokat követően saját hasznát rátéve saját neve alatt újraértékesítette.
(43)
A kereskedő vállalat ügynöki tevékenységével kapcsolatban szintén sikerült bizonyítékot gyűjteni. A bizonyíték először is azt mutatja, hogy a gyártó az érintett termékből jelentős mennyiséget értékesített az Unióban mind közvetlenül, mind a kapcsolatban álló kereskedőjén keresztül megvalósított export formájában. A kapcsolatban álló kereskedőn keresztül csupán az unióbeli eladások egyharmadát bonyolították. A kereskedő emellett más, nem kapcsolódó gyártóktól származó oxálsavat is újraértékesített. Az aktákban szereplő bizonyítékok azt mutatják, hogy a kereskedő oxálsav-vásárlásainak több mint fele nem kapcsolódó gyártótól származott, és csupán a beszerzések kevesebb mint fele származott kapcsolódó gyártótól.
(44)
A kereskedő ezért az exportáló gyártóval fennálló kapcsolat ellenére sem tekinthető a termelő exportőr belső exportértékesítési részlegének.
(45)
A benyújtott és ellenőrzött bizonyítékok alapján az is egyértelmű, hogy a kereskedő a kapcsolódó exportáló gyártótól kapott áruért csak akkor fizet, ha az uniós vevő őt kifizette. A pénzügyi kockázat így nem a kereskedőt, hanem a gyártót terhelte.
(46)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy e kereskedő szerepe egy jutalékos alapon dolgozó ügynökére hasonlít. Ennek megfelelően el kell utasítani azt az állítást, amely szerint nem kell a jutalék alapján kiigazítást végezni a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának megfelelően.
(47)
Azt az állítást sem lehet elfogadni, amely szerint az SGA-költségeket nem kell figyelembe venni, mivel azok nem foglalnak magukban közvetlen eladási költségeket. Az ilyen általános költségek hatással vannak a vállalat költségszerkezetére, így befolyásolják az exportárakat is. Ezért az említett költségek egy részét levonták az exportárból, ezzel lehetővé téve a rendes ár és az exportár gyártelepi (ex-works) paritáson történő tisztességes összehasonlítását. Ezt az állítást el kell utasítani.
(48)
A jutalék meghatározása egy nem kapcsolódó uniós importőr haszonkulcsa alapján, nem pedig a kereskedő tényleges - jelentősen magasabb - haszonkulcsa alapján történt. Ez a módszer alkalmasabbnak bizonyult, mivel a tényleges haszonkulcs máskülönben a belső transzferárakon alapult volna, ami nem tükrözte volna a tényleges piaci feltételeket.
(49)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)-(44) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.6. DÖMPINGKÜLÖNBÖZETEK
(50)
Az exportáló gyártók egy csoportja azt állította, hogy az egyéni dömpingkülönbözetet a nyers és finomított oxálsavak esetében külön kell megállapítani. Érvelésük szerint, bár a dömpingkülönbözeteket az érintett termék esetében a rendes értékek súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján típusonként állapították meg, mégis közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg mindkét típusú oxálsavra vonatkozóan. Azt állították, hogy helyénvalóbb lenne minden egyes oxálsavtípusra külön dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel a csoport két termelő vállalatból áll, amelyek egyike finomított, míg a másik nyers oxálsavat gyárt.
(51)
A nyers oxálsav finomított oxálsavval helyettesíthető. Mindkét típusú oxálsav egyazon KN-kód alá tartozik, és nehezen lehet megkülönböztetni őket egymástól. Az oxálsav tisztasága egyforma, különbség csupán a hátramaradó hulladéktermékben jelenlévő egyéb anyagok szintjében van. Mivel mindkettő az érintett termék meghatározása alá tartozik, a szokásos gyakorlatnak megfelelően egy dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Tekintettel a két típus közötti jelentős árkülönbözetre és a két terméktípus nehéz megkülönböztethetőségére, a finomított és nyers oxálsavra megállapított egyéni dömpingkülönbözet megnövelné a szabályok kijátszásának valószínűségét. A finomított és nyers oxálsavra egyéni dömpingkülönbözet megállapítását javasoló állítást el kell utasítani; az ideiglenes rendelet (45) és (46) preambulumbekezdésében megállapított dömpingkülönbözetek megerősítést nyernek.
(52)
Végül ugyanez az exportáló gyártó csoport megkérdőjelezte a Kínában működő két exportáló gyártó csoport esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözeteket, és a számítás módjának, valamint a finomított és nyers oxálsav besorolásának pontosítását kérte, tekintettel a két exportőr csoport esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözetre.
(53)
A kínai exportáló gyártók mindkét csoportja esetében ugyanazt a módszert alkalmazták, és az érintett termék exportárának súlyozott átlaga a finomított és nyers oxálsav árára egyaránt kiterjed. A dömpingkülönbözetekben tapasztalt eltérésre a magyarázat egyszerűen a két terméktípus exportjának relatív súlyában rejlik, figyelembe véve, hogy a finomított oxálsavat rendszerint a nyers változatnál magasabb áron értékesítik.
(54)
A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet a következő:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6 %
(55)
A dömpingkülönbözettel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)-(48) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(56)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 52,2 %-a; ezzel az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(57)
Egy exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésének az uniós gazdasági ágazatot alkotó két unióbeli gyártóra (a panaszosra és egy második, együtt nem működő gyártóra) történő hivatkozása a makrogazdasági mutatók tekintetében nem tükrözte megfelelő módon a helyzetet. Azzal is érvelt, hogy az együtt nem működő gyártóra vonatkozó adatokat és az oxálsav gyártását beszüntető harmadik uniós gyártótól származó adatokat figyelmen kívül kellene hagyni, és nem kellene bizonyos makrogazdasági mutatók esetében figyelembe venni (lásd az ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Először is megerősítést nyer, hogy az ideiglenes rendelet (50)-(51) preambulumbekezdésében foglaltakkal szemben a figyelembe vett időszakban valójában három unióbeli gyártó állította elő az érintett terméket; e gyártók az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és így az uniós termelés 100 %-át képviselik. Másodsorban el kell utasítani azt az állítást, amely az együtt nem működő gyártóra és a 2008-ban működését befejező harmadik uniós gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasolja, mivel a figyelembe vett időszakra vonatkozó összes ismert számadatot indokolt bevonni a kárelemzésbe annak érdekében, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint az uniós ágazat gazdasági helyzete a lehető legpontosabban ábrázolható legyen.
(58)
Ugyanez az exportáló gyártó azzal is érvelt, a vizsgálat során nem tárták fel megfelelő módon annak okát, hogy a harmadik gyártó miért szüntette be a hasonló termék gyártását. Ezt a kérdést azonban a vizsgálat érintette, és a vállalat egyszerűen arra a tényre hivatkozott, hogy „belső okok” miatt hagyta abba a hasonló termék gyártását, és nem adott további magyarázatot. Ezzel a magyarázattal az egyik exportáló gyártó is egyetértett, és azt állította, hogy a gyártás befejezéséről szóló döntés nem a kínai exportáló gyártók állítólagos dömpingjére vezethető vissza, ami viszont ellentmond a panaszos által a panasz nyilvános aktájában rendelkezésre bocsátott információknak, amelyben a panaszos állítása szerint „[a vállalat] a kínai és indiai agresszív dömping miatt szüntette be a gyártást és zárta be a gyárat”. Az exportáló gyártó ugyanakkor a szóban forgó harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos állítólagos gyártási számadatokkal kapcsolatban egyéb információt nem bocsátott rendelkezésre. Ez a felvetés így nem cáfolja azt a tényt, hogy a harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatokat fel lehetett használni a vizsgálat során.
(59)
Egy másik exportáló gyártó érvelése szerint az eljárás megindításakor az alsó küszöbértéket nem megfelelő módon hozták nyilvánosságra, és az valójában nem is teljesült. Az ideiglenes rendelet (2) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszos a teljes uniós oxálsavtermelés több mint 25 %-át képviseli; a vizsgálat megindítása előtt más gyártó nem állt elő eltérő véleménnyel. Az eljárás megindításakor a nyilvános akta részeként rendelkezésre bocsátottak egy tájékoztatót, amely összefoglalta a vizsgálat eredményeit. Emellett az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján folytatott kárelemzés az uniós gazdasági ágazat jelentős részét lefedte.
(60)
Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdése megerősítést nyer feltéve, hogy sor kerül az (57) preambulumbekezdésben említett pontosítására.
4.2. AZ ÉRINTETT UNIÓS PIAC MEGHATÁROZÁSA
(61)
Az exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az egyes kármutatók meghatározása során az oxálsav kötött felhasználása nem vehető figyelembe, és ugyanazt a következetes megközelítést kell alkalmazni minden egyes kármutató esetében. A kötött és szabad piacok közötti különbségtételt ugyanakkor az ideiglenes rendelet (52), (53) és (55) preambulumbekezdése az alaprendelettel összhangban kifejtette, az elemzés pedig főként a szabad piacra koncentrált, noha az (55) preambulumbekezdésben jelzett módon egyes kármutatók meghatározása során a szabad és kötött piacokon történő felhasználást is figyelembe vette. Az egyes kármutatókat valójában kizárólag a hasonló termék szabadpiaci felhasználásának tekintetében lehet megvizsgálni, mivel a kötött eladások jellege miatt az ilyen mutatókat torzíthatja az eladó és vevő között fennálló kapcsolat. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.
(62)
Az érintett uniós piac meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3. UNIÓS FOGYASZTÁS
(63)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)-(58) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATAL
5.1. AZ ÉRINTETT BEHOZATAL HATÁSAINAK ÖSSZESÍTETT ÉRTÉKELÉSE
(64)
Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (59)-(62) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL VOLUMENE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE
(65)
Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségére és piaci részesedésére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. A DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁRA ÉS AZ ÁRALÁKÍNÁLÁS
(66)
Amint azt az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése említi, a kárkülönbözet kiszámításakor az együttműködő kínai és indiai exportáló gyártók átlagos importárát a behozatali költségekre és a vámokra figyelemmel megfelelően kiigazították. Az egyik exportáló gyártó állítása szerint azonban a Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette teljes mértékben figyelembe a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Az állítást jogosnak találták, és a kárkülönbözetre vonatkozó számításokat mind az említett exportáló gyártó, mind a többi együttműködő exportáló gyártó esetében ennek megfelelően módosították. Ez azonban nem volt hatással a javasolt végleges intézkedésekre, amint azt a (87) preambulumbekezdés is mutatja.
(67)
A dömpingelt behozatal árára és az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(68)
Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az oxálsav gyártását 2008-ban befejező unióbeli gyártóra vonatkozó számadatokat bizonyos makrogazdasági mutatók esetében nem kellett volna figyelembe venni (lásd az ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Valójában azonban a hasonló terméket három unióbeli gyártó is előállította, akik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós ágazatot alkotják, és a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártás 100 %-át képviselték, még ha a vizsgálati időszak előtt az egyik gyártó le is állította az oxálsav gyártását. A 2008-ban működését befejező harmadik unióbeli gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasoló állítást el kell utasítani, mivel az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének meghatározása céljából indokolt figyelembe venni a figyelembe vett időszakra vonatkozó összes gyártási számadatot.
(69)
Ugyanez az exportáló gyártó azzal is érvelt, hogy a (66) preambulumbekezdésben említett állítólagos tévedésen túlmenően az ideiglenes rendelet 6. táblázatában a munkavállalók összlétszámával, az éves bérek összegével, valamint a munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltséggel kapcsolatos számadatok nincsenek összhangban egymással. Az exportáló gyártó ugyanakkor nem a helyes számadatra hivatkozott, amikor azt állította, hogy az átlagos bérnövekedés 21 %-os volt, míg a helyes adat valójában 19 %.
(70)
A gazdasági válságra tekintettel az ideiglenes rendelet (95)-(97) preambulumbekezdése egyértelműen azt mutatja, hogy a fogyasztás csökkenésének ellenére az érintett országokból származó import piaci részesedése tovább növekedett, és e behozatalok negatívan befolyásolták a különböző kármutatókat, így az értékesítési volument, a foglalkoztatást, a termelési kapacitást és a piaci részesedést.
(71)
Az ideiglenes rendelet (69)-(94) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ezek a preambulumbekezdések megerősítést nyernek.
7. A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK
(72)
Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint az ideiglenes megállapításokkal ellentétben az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Állítása szerint összességében az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos kedvezőtlen tendenciák okai a 2008-as gazdasági válság hatásaiban és a gyártást 2008-ban befejező harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatok téves figyelembevételében gyökereznek, amelyek hozzájárultak a kárhelyzet téves ábrázolásához. A fent említettek szerint ugyanakkor a harmadik gyártó adatainak figyelembevétele helyesnek tekinthető, az érintett országok piaci részesedése pedig a válság ellenére tovább növekedett.
(73)
Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (94)-(98) preambulumbekezdése, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
8. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(74)
Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a gyártást 2008-ban beszüntető harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatok figyelembevétele torzította az okozati összefüggés elemzésével kapcsolatos ideiglenes következtetéseket; az elemzésnek kizárólag a jelenlegi gyártók adatain kellene alapulnia. Akárcsak a fent ismertetett kárelemzés esetében, itt is megállapítást nyert, hogy éppen ellenkezőleg, a harmadik gyártó adatainak mellőzése torzítaná a hasonló termékkel kapcsolatos következtetéseket. Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint ugyanakkor az e vállalatra vonatkozó megfelelő adatokat az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzésébe is bele kell foglalni; ezért ezt az állítást el kell utasítani.
(75)
Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint a dömpingelt import volumene az uniós gazdasági ágazat nyereségességével egy időben növekedett, ezért a keletkezett kár fő oka nem lehetett a dömpingelt import. A nyereségesség kismértékű javulása ugyanakkor nem cáfolja azt a következtetést, hogy az általános nyereségesség igen alacsony szinten maradt, és nem érte el a szokásos 8 %-os szintet. Továbbá annak ellenére, hogy a fogyasztás 2008-ban és a vizsgálati időszak során jelentősen megnövekedett, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során 9 %-ot veszített piaci részesedéséből a kínai behozatal miatt.
(76)
Egy másik exportáló gyártó érvelése szerint a rendelkezésre álló adatok alapján az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során az elérendő 8 %-os nyereségszinthez közeli nyereséget ért el. Mivel a nyereséggel kapcsolatos adatok kizárólag egyetlen unióbeli gyártóra vonatkoznak, a nyereségesség pontos szintjét nem lehet közzétenni. Amint arra az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése is rámutat, a panaszos, miután 2009-ben veszteséget könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban kisebb nyereségre tett szert. Valójában azonban nem voltak helyesek azok a feltételezések, amelyek alapján az exportáló gyártó arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálati időszakban elért nyereség megközelítette az elérendő nyereségszintet, mivel e feltételezések nem vették figyelembe a panaszosra vonatkozó, bizalmas jellegük miatt közzé nem tehető megfelelő pénzügyi és gyártási adatokat. A panaszos nyereségszintjét többek között helyszíni ellenőrzés keretében alaposan megvizsgálták, és ennek alapján megállapítást nyert, hogy helytelenek azok az állítások, melyek szerint a vizsgálati időszak során elért nyereség nagymértékben megközelítette volna az elérendő nyereségszintet.
(77)
Az okozati összefüggésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99)-(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
9. AZ UNIÓS ÉRDEK
(78)
Két importőr úgy érvelt, hogy az intézkedések oxálsavhiányhoz vezethetnek az Európai Unióban. Állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat a feltételezések szerint nem képes fedezni az oxálsavra irányuló uniós keresletet.
(79)
A vizsgálat során kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a panaszos rendelkezett szabad kapacitással. Továbbá a panaszos úgy nyilatkozott, hogy jelenleg növeli termelését, még ha a kapacitáskihasználás növelése időbe is telik, mivel az érintett termék előállítása kémiai reakciókon alapul. Az uniós fogyasztási adatok és a teljes uniós kapacitás alapján ugyanakkor megállapítható, hogy amint a panaszos képes lesz elérni teljes kapacitását, a nyers oxálsavra irányuló teljes uniós keresletet ki fogja tudni elégíteni. A finomított oxálsav tekintetében hangsúlyozni kell, hogy olyan termékek gyártásához használják, amelyeket ezt követően exportálnak; így a felhasználók aktív feldolgozásra irányuló megállapodás keretében járhatnak el. Továbbá a javaslat szerint a finomított oxálsav fő kínai exportőrére a legalacsonyabb vámtétel vonatkozik majd (14,6 %).
(80)
Emellett a panaszos azzal is érvelt, hogy a (nyers) oxálsav globális piacát a kínai gyártók uralják, akik megszabják a szóban forgó termék árát. Jelenleg a kínai gyártókat sokkal inkább leköti saját belső piacuk, ezért nem lehet kizárni annak lehetőségét sem, hogy intézkedések hiányában és a nyers oxálsav egyetlen fennmaradt uniós gyártójának valószínű megszűnésével az unióbeli felhasználók ellátási nehézségekkel szembesülnének, ami várhatóan krónikus áruhiányt és oligopolisztikus árakat vonna maga után.
(81)
Az előző vállalat működési területétől eltérő downstream piaci szegmensben tevékeny másik importőr/felhasználó azt állította, hogy az ideiglenes intézkedés negatív hatással volt a saját termékeinek - amelyeknek egyik fő nyersanyaga az oxálsav - nyereségességére, további részleteket ugyanakkor nem közölt. A vállalatot meghívták egy meghallgatásra, amelyen álláspontját kifejtheti és állításairól bizonyítékokkal szolgálhat, a meghívásra azonban nem érkezett válasz. Az állításokat ezért nem lehetett ellenőrizni.
(82)
Az uniós érdekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(139) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
10. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
10.1. A KÁR MEGSZÜNTETÉSÉHEZ SZÜKSÉGES SZINT
(83)
A (66) preambulumbekezdésben említettek szerint az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette figyelembe a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Megállapítást nyert, hogy ez az állítás részben helyes, mivel bizonyos importtermékek esetében, amelyeket egy uniós vevőnek vámkezelést követően szállítottak, a vám mértékét alulbecsülték. Ezért a kárkülönbözetek ennek megfelelően kiigazításra kerültek; ez ugyanakkor nem volt jelentős hatással a javasolt végleges intézkedésekre (lásd a (87) preambulumbekezdést).
(84)
A Star Oxochemmel kapcsolatban levont következtetések figyelembevételével ezen exportáló gyártó esetében is kárkülönbözetet állapítottak meg; ennek alapjául az ideiglenes rendelet (142)-(144) preambulumbekezdésében meghatározott számítási módszer szolgált.
(85)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)-(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
10.2. A VÁMOK FORMÁJA ÉS SZINTJE
(86)
A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél.
(87)
A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:
Vállalat/csoport neve
Kár-különböz-et (%)
Dömping-különbözet (%)
Ideiglenes vám (%)
Javasolt vám (%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd.
32,3
31,5
43,6
31,5
Minden más vállalat
47,9
43,6
43,6
43,6
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
18,7
14,6
14,6
14,6
Minden más vállalat
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából és Kínából származó, külön említett jogi személyek (vállalatok) által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(89)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (3), és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(90)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését kívánta javasolni. A nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak arra is, hogy adott határidőn belül ismertessék álláspontjukat.
(91)
Az érdekelt felek észrevételeit a Bizottság megfelelően mérlegelte. Egyik észrevétel sem változtatta meg a vizsgálat eredményeit.
(92)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. Az utóbbi vállalatok ugyanakkor - amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében említett követelményeknek - helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.
10.3. AZ IDEIGLENES DÖMPINGELLENES VÁMOK VÉGLEGES BESZEDÉSE
(93)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegnek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
11. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(94)
Egy indiai exportáló gyártó és két kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(95)
Az érintett termék ára nagymértékben ingadozott az utóbbi években, ezért e termék esetében nem lehet kötelezettséget vállalni rögzített árra. Ezért az indiai exportáló gyártó egy indexálási záradék bevezetését javasolta, azonban nem határozta meg a megfelelő minimum importárat (MIP). Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett megállapítani közvetlen összefüggést a termék és a fő nyersanyag árának ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek. Emellett a vállalat által a vizsgálat során tanúsított együttműködés szintje és az adatok pontossága sem volt optimális. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az említett cég kötelezettségvállalását nem lehetne megfelelő hatékonysággal ellenőrizni.
(96)
Ezenkívül a vizsgálat a kínai exportáló gyártókat illetően arra vetett fényt, hogy az érintett terméknek több fajtája létezik, amelyek nehezen megkülönböztethetők és amelyek ára nagymértékben eltér. A kínai exportáló gyártók egyike által valamennyi terméktípusra vonatkozóan felajánlott minimum importár ezért nem lenne alkalmas arra, hogy kiküszöbölje a dömping káros hatását. Ezenkívül mindkét érintett kínai exportáló gyártó különböző fajtájú egyéb vegyi termékeket is gyárt, és ezeket a termékeket kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül adott esetben közös uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését. A másik kínai exportáló gyártó által javasolt különböző minimum exportárak szintén kivitelezhetetlenné tennék az ellenőrzést az egyes terméktípusok nehezen megkülönböztethető jellege miatt. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalásokra tett javaslatokat nem lehet elfogadni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 2917110091) alá besorolt, Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vámtétel %
TARIC-kiegészítő kód
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd.
31,5
B270
Minden más vállalat
43,6
B999
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
B232
Minden más vállalat
52,2
B999
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1043/2011/EU bizottsági rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. április 12-én.