RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 102/2012
af 27. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, som blev udvidet til at omfatte importen af tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, Moldova og Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i de lande, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og om afslutning af udløbsundersøgelsen vedrørende importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Sydafrika i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 2 og 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål (»stålwirer« eller »SWR«) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«), Indien, Sydafrika og Ukraine. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de oprindelige foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
I 2001 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (3) en endelig antidumpingtold på mellem 9,7 % og 50,7 % på importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1279/2007 (4) indførtes det samme toldniveau efter en delvis interimsundersøgelse og en udløbsundersøgelse. I april 2004 udvidede Rådet ved forordning (EF) nr. 760/2004 (5) de oprindelige foranstaltninger til at omfatte importen af SWR afsendt fra Moldova efter en undersøgelse af omgåelsen af de antidumpingforanstaltninger, der var indført på SWR af ukrainsk oprindelse afsendt fra Moldova. På samme måde udvidede Rådet i oktober 2004 ved forordning (EF) nr. 1886/2004 (6) de oprindelige foranstaltninger over for Kina til at omfatte importen af SWR afsendt fra Marokko.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 1858/2005 (7) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse de oprindelige foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og udløbsundersøgelsen vil i det følgende blive benævnt »den seneste undersøgelse«. I maj 2010 udvidede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 400/2010 (8) de oprindelige foranstaltninger til at omfatte importen af SWR afsendt fra Republikken Korea efter en undersøgelse af omgåelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende SWR af kinesisk oprindelse afsendt fra Republikken Korea.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 13. november 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne (»indledningsmeddelelsen«) (9) vedrørende importen af SWR med oprindelse i Kina, Sydafrika og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(5)
Undersøgelsen blev indledt efter en dokumenteret anmodning indsendt af forbindelsesudvalget for European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede produktion af SWR i Unionen. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
(6)
Da der ikke forelå beviser vedrørende importen af varer med oprindelse i Indien, anmodede ansøgeren ikke om indledning af en udløbsundersøgelse vedrørende denne import. Gyldighedsperioden for foranstaltningerne vedrørende importen af varer med oprindelse i Indien udløb derfor den 17. november 2010 (10).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere og disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(9)
Da kun én eksporterende producent i Kina indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til yderligere samarbejde med Kommissionen, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina, og der blev fremsendt et spørgeskema til ovennævnte producent.
(10)
Tyve EU-producenter/-producentgrupper indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen. På baggrund af de oplysninger, der blev modtaget af EU-producenterne/-producentgrupperne, udtog Kommissionen en stikprøve på tre producenter/-producentgrupper, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen.
(11)
Otte importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen. Eftersom kun to importører faktisk havde importeret den pågældende vare, besluttede Kommissionen imidlertid ikke at anvende stikprøveudtagning og fremsendte et spørgeskema til ovennævnte importører.
(12)
Således blev der sendt spørgeskemaer til tre EU-producenter/-producentgrupper, der indgik i stikprøven, til to importører og til alle de kendte eksporterende producenter i de pågældende tre lande.
(13)
Den eksporterende producent i Kina, der udfyldte stikprøveformularen, indsendte ikke efterfølgende spørgeskemabesvarelsen. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(14)
En eksporterende producent i Ukraine indsendte en delvis besvarelse på det tidspunkt, hvor undersøgelsen blev indledt. Producenten blev opfordret til at udfylde et spørgeskema, men fik imidlertid ikke indsendt en spørgeskemabesvarelse. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Ukraine samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(15)
En eksporterende producent i Sydafrika indsendte en spørgeskemabesvarelse.
(16)
Der blev endvidere modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra tre EU-producenter/-producentgrupper, som indgik i stikprøven, to importører og én bruger.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
BRIDON-gruppen bestående af to virksomheder: Bridon International Ltd., Det Forenede Kongerige, og BRIDON International GmbH, Tyskland
-
REDAELLI Tecna Spa, Italien
b)
Den eksporterende producent i Sydafrika:
-
SCAW South Africa Ltd., Sydafrika
c)
Importører:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Tyskland
-
SENTECH International, Frankrig
d)
Bruger:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanien.
(18)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(19)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den seneste undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, dvs. tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm (benævnt »stålwirer« eller »SWR« med branchens egen terminologi), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (»den pågældende vare«).
2. Samme vare
(20)
Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne fornyede undersøgelse, at SWR fremstillet i Kina og Ukraine og eksporteret til Unionen, SWR fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Sydafrika og eksporteret til Unionen, SWR fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, Tyrkiet, og SWR fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
En importør fremførte et argument, som også blev fremsat i den seneste undersøgelse af European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Importøren hævdede, at den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges i Unionen, har væsentlige forskelle, og at der bør skelnes mellem tovværk til almindelig og tovværk til særlig brug. Dette argument blev behandlet indgående i den oprindelige forordning og i den seneste forordning, hvorved der blev indført midlertidige og endelige foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare. Desuden fremgik det af Førsteinstansrettens dom i sag T-369/08 EWRIA mod Europa-Kommissionen, at Kommissionen ikke foretog et åbenbart urigtigt skøn ved ikke at skelne imellem tovværk til almindeligt brug og tovværk til særlig brug i de undersøgelser, den foretog ud fra almindeligt tilgængelige oplysninger (11).
(22)
Da importøren ikke fremkom med nye oplysninger, som viste, at grundlaget for de oprindelige afgørelser havde ændret sig, bekræftes konklusionerne i den oprindelige og i den seneste forordning.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
1. Indledende bemærkninger
(24)
Med hensyn til Kina og Ukraine var der ingen eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud. En eksporterende producent i Ukraine og en eksporterende producent i Kina gav sig til kende, og de fik tilsendt et spørgeskema til eksporterende producenter. Deres spørgeskemabesvarelser blev anset for ufuldstændige og inkonsekvente, og der kunne ikke foretages kontrolbesøg hos disse. De pågældende virksomheder er blevet behørigt skriftligt underrettet om, at i sådanne tilfælde er det nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I Sydafrika indgav den eneste kendte eksporterende producent oplysninger om sit eksportsalg til Unionen i NUP, hvilket udgjorde hele eksportsalget fra Sydafrika til Unionen i den samme periode.
(25)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af SWR fra Kina, Sydafrika og Ukraine ifølge Eurostat til 4 833 ton, dvs. 2,4 % af EU-markedet. I den seneste undersøgelse var den samlede import for de pågældende lande på 3 915 ton, dvs. 2,2 % af EU-markedet.
2. Dumping af import i NUP
(26)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme metode som i den oprindelige undersøgelse i de tilfælde, hvor omstændighederne ikke har ændret sig, eller hvor oplysningerne var tilgængelige. I tilfælde af manglende samarbejde - som for Kina og Ukraine - måtte der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.
2.1. Kina
(27)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af SWR fra Kina ifølge Eurostat til 4 530 ton, dvs. til 2,2 % af EU-markedet.
2.1.1. Referenceland
(28)
Da Kina er en overgangsøkonomi, måtte den normale værdi beregnes på grundlag af oplysninger indhentet i et egnet tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(29)
I den seneste undersøgelse blev Tyrkiet anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. I forbindelse med denne undersøgelse foreslog ansøgeren igen at anvende Tyrkiet. Der blev ikke fremsat indvendinger over for valget af referenceland.
(30)
Undersøgelsen viste, at markedet for SWR i Tyrkiet er konkurrencedygtigt med tre producenter på hjemmemarkedet, som tegner sig for ca. 53 % af forsyningerne til markedet, samt konkurrence fra importerede varer fra andre tredjelande. Der findes ingen importtold over for Tyrkiet på den pågældende vare, og der er ingen andre restriktioner på importen af SWR til Tyrkiet. Endelig var den vare, som fremstilles og sælges på det tyrkiske hjemmemarked, samme vare som den vare, den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen som nævnt i betragtning 20.
(31)
Konklusionen er derfor, at Tyrkiet er et egnet referenceland til fastsættelsen af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
2.1.2. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Tyrkiet af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Oplysningerne fra producenten blev analyseret, og det blev fastslået, at dette salg havde fundet sted i normal handel, og at det var repræsentativt.
(33)
Den normale værdi blev derfor fastsat som det vejede gennemsnit af den tyrkiske samarbejdsvillige producents salgspriser på hjemmemarkedet til kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundet.
2.1.3. Eksportpris
(34)
Da de kinesiske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, blev anset for at være mere hensigtsmæssige til beregningen af dumpingmargenen end Eurostat-oplysninger, da de relevante KN-koder dækker en bredere varedækning end definitionen af den pågældende vare i betragtning 19.
2.1.4. Sammenligning
(35)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
2.1.5. Dumpingmargen
(36)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom en betydelig dumping på ca. 38 %.
2.2. Sydafrika
(37)
I den nuværende undersøgelsesperiode var den samlede importmængde af SWR fra Sydafrika ifølge Eurostat på 281 ton, dvs. 0,1 % af EU-markedet, og lå således på et ubetydeligt niveau. Den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for 100 % af denne import.
2.2.1. Normal
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Sydafrika af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da det blev fastslået, at varerne var blevet solgt i normal handel, og at de var repræsentative.
2.2.2. Eksportpris
(39)
Da hele eksportsalget af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.2.3. Sammenligning
(40)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring og kreditomkostninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
2.2.4. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen pr. varetype. Denne sammenligning viste en dumping på 17 %, hvilket er lavere end den dumpingmargen på 38,6 %, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
2.3. Ukraine
(42)
I den nuværende undersøgelsesperiode var den samlede importmængde af SWR fra Ukraine ifølge Eurostat på 22 ton, svarende til mindre end 0,1 % af EU-markedet, dvs. under bagatelgrænsen.
2.3.1. Normal
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 18 blev den normale værdi fastsat ud fra oplysningerne i ansøgerens anmodning om en fornyet undersøgelse, hvilket svarer til den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Ukraine af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
2.3.2. Eksportpris
(44)
Da de ukrainske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, blev anset for at være de mest hensigtsmæssige til beregningen af dumpingmargenen, da disse oplysninger præcist dækker den pågældende vare i betragtning 19.
2.3.3. Sammenligning
(45)
For at sikre en rimelig sammenligning blev eksportprisen justeret for omkostninger til søtransport og forsikring i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således fastsat en dumpingmargen på over 80 % for den nuværende undersøgelsesperiode.
3. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkninger
(46)
Ingen af de 28 kendte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede.
(47)
De to sydafrikanske eksporterende producenter, der er nævnt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, besvarede Kommissionens forespørgsler, men kun den ene producent med eksportinteresse til Unionen samarbejdede ved at udfylde et spørgeskema. Der findes ikke andre kendte producenter i Sydafrika.
(48)
For så vidt angår Ukraine, ophørte den kendte eksporterende producent med at samarbejde som nævnt i betragtning 14. Der findes ingen andre kendte producenter i Ukraine.
3.2. Kina
3.2.1. Indledende bemærkninger
(49)
I den oprindelige undersøgelse blev alle kinesiske virksomheder underlagt én antidumpingtold på 60,4 %. Importmængden fra Kina faldt betydeligt fra 11 484 ton i løbet af undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (EU-15) til 1 942 ton i den nuværende undersøgelsesperiode for den seneste undersøgelse (EU-25), men steg så til 4 530 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Tendensen inden for importen fra Kina har imidlertid været stigende siden 2001. Kinas nuværende markedsandel er på ca. 2,2 %.
(50)
For at fastslå, om det var sandsynligt, at der fortsat finder dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af de eksporterende producenters prisadfærd på andre eksportmarkeder, af eksportpriserne til Unionen, af produktionskapaciteten og af omgåelsespraksis. Oplysninger om importpriserne fra eksportørerne blev fastsat ud fra Eurostat-oplysninger, oplysninger om eksportmængderne og -priserne ud fra kinesiske statistiske oplysninger og oplysninger om kapaciteten ud fra oplysningerne i anmodningen. Det blev konstateret, at Eurostat-oplysningerne var de bedst egnede til sammenligningen med kinesiske statistiske oplysninger, da sammenligningen kun var mulig for en bredere varedækning som anført i næste betragtning.
3.2.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(51)
De statistiske oplysninger, som kan indhentes fra de kinesiske offentlige databaser, omfatter en bredere varedækning end den pågældende vare. Der kan derfor ikke foretages en fornuftig analyse af de eksporterede mængder til andre markeder ud fra disse oplysninger. Den prisanalyse, hvortil den kinesiske database kan anvendes, er baseret på fornuftige skøn i betragtning af tilsvarende karakteristika for andre varer, som eventuelt indgår i analysen.
(52)
På grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger som forklaret ovenfor blev det konstateret, at eksportpriserne fra Kina til andre eksportmarkeder i gennemsnit lå betydeligt under eksportpriserne til Unionen (med ca. 30 % uden hensyntagen til den antidumpingtold, der er betalt). Da eksportsalget fra Kina til Unionen som konkluderet i betragtning 36 fandt sted til dumpingpriser, betød det, at eksporten til andre tredjelandes markeder sandsynligvis fandt sted til endnu lavere dumpingpriser end eksportsalget til Unionen. Prisniveauet ved eksport til andre tredjelande kan derfor ses som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfaldt. På dette grundlag og i betragtning af de lave prisniveauer ved salg til tredjelande var konklusionen, at der findes en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Unionen, hvilket følgelig også vil øge dumpingen.
3.2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(53)
Det blev også konstateret, at prisniveauet for EU-erhvervsgrenens salg i Unionen i gennemsnit var betydeligt højere end prisniveauet for den kinesiske eksportør ved eksport til andre tredjelande. Det generelle prisniveau på EU-markedet for den pågældende vare betyder, at EU-markedet er meget attraktivt, hvilket også gælder for Kina. Det højere prisniveau på EU-markedet er et incitament til at øge eksporten til dette marked.
3.2.4. Dumpingmargen
(54)
Som konkluderet i betragtning 36 skete eksportsalget fra Kina til Unionen til kraftigt dumpede priser i forhold til den normale værdi i referencelandet. Hvis foranstaltningerne falder bort, er der grund til at antage, at importen ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder.
3.2.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(55)
Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse og efter krydscheck af de offentligt tilgængelige oplysninger (dvs. oplysninger, som virksomhederne har anbragt på deres hjemmesider) blev kapaciteten for alle eksporterende producenter i Kina anslået til at være på 1 355 000 ton. Ansøgerens skøn med hensyn til de kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse er på ca. 63 %, hvilket giver en uudnyttet kapacitet på mere end 500 000 ton. Ansøgeren leverede også oplysninger om yderligere produktionsfaciliteter, der er ved at blive etableret, og om størrelsen på hjemmemarkedet. Kinesiske producenter har således en betydelig overskudskapacitet, der langt overstiger ikke bare eksportmængden til Unionen i NUP, men også det samlede EU-forbrug. Der findes således kapacitet til i stor stil at øge eksportmængden til Unionen, navnlig fordi intet tyder på, at tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion i sådanne mængder. Det er i den forbindelse helt usandsynligt, at det kinesiske hjemmemarked skulle være i stand til at absorbere en betydelig del af denne overskudskapacitet, da markedet omfatter et stort antal konkurrerende producenter.
3.2.6. Omgåelse
(56)
Det blev konstateret, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina var blevet omgået ved hjælp af importen afsendt fra Marokko i 2004 og fra Republikken Korea i 2010. Dette viser, at sælgerne af kinesiske SWR klart har interesse i EU-markedet, og at de ikke er i stand til at konkurrere på dette marked med ikke dumpede priser. Dette blev anset for at være endnu et tegn på, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil stige i mængde og trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3.3. Sydafrika
3.3.1. Indledende bemærkninger
(57)
Der er to kendte producenter i Sydafrika. Som nævnt ovenfor samarbejdede én eksporterende producent i denne undersøgelse.
(58)
Den anden kendte producent viste ingen interesse i at eksportere til Unionen og angav sine produktionskapaciteter som fuldt udnyttede og foretog salg på det sydafrikanske hjemmemarked.
(59)
Importen fra Sydafrika faldt betydeligt, efter at der blev indført endelige foranstaltninger. Markedsandelen for importen fra Sydafrika (0,1 %) lå under ubetydelighedstærskelen i NUP, idet den udgjorde i alt 281 ton. Desuden var det meste af denne import i sidste ende beregnet til offshore, som har udviklet sig betydeligt siden sidste undersøgelse, og som ikke blev toldbehandlet i Unionen. Kun mindre mængder af den pågældende vare overgik til fri omsætning i Unionen.
(60)
For at få fastlagt, om der fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksportørs oplysninger om mængder og priser ved eksport til Unionen og tredjelande, uudnyttet kapacitet, lagerbeholdninger og situationen på det sydafrikanske hjemmemarked.
3.3.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(61)
Den samarbejdsvillige eksportør af den pågældende vare leverede oplysninger om mængde og priser på eksportmarkederne ud over Unionen. Den eksporterende producent sælger en betragtelig del af sin produktion på eksportmarkederne, selv om eksportmængderne faldt i den betragtede periode. Virksomhedens eksportaktivitet fokuserer hovedsageligt på to særlige markedssegmenter: tovværk til skaktminedrift og tovværk til offshorerelaterede anvendelser.
(62)
Virksomhedens eksportpriser til tredjelande sammenlignet med eksportpriserne til Unionen inklusive den gældende antidumpingtold var generelt betydeligt højere i alle årene i den betragtede periode (30-70 %). Den prisfordel, som eksportøren opnåede på tredjelandsmarkeder sammenlignet med priserne på EU-markedet, tyder på, at eksportøren ikke vil komme ind på EU-markedet med betydelige mængder i fremtiden, hvis foranstaltningerne ophæves. I den forbindelse blev det også taget i betragtning, at virksomhedens eksportaktiviteter er rettet mod varer, som ikke primært efterspørges på EU-markedet, jf. betragtning 61.
3.3.3. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(63)
Siden den seneste undersøgelse lå den eksporterende producents lagerbeholdning på et stabilt niveau. Kapacitetsudnyttelsen (ca. 70-75 %) var i betragtning af tekniske begrænsninger i produktionsprocessen også på sit sædvanlige niveau. Den maksimale overskudskapacitet er på mellem 1 500-3 500 ton. Den eksporterende producent har ingen planer om at udvide sin produktionskapacitet med større mængder. Der synes at være meget begrænset kapacitet til at øge eksportmængderne til Unionen, især fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.
(64)
Det skal desuden bemærkes, at produktionen hovedsageligt går til hjemmemarkedet, hvor der opnås stor fortjeneste, og derfor har virksomheden ingen interesse i at eksportere større mængder til Unionen.
3.4. Ukraine
3.4.1. Indledende bemærkninger
(65)
Da den kendte ukrainske eksporterende producent ikke udviste samarbejdsvilje, blev der som nævnt i betragtning 14 truffet afgørelse ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der kun findes ganske få oplysninger om den ukrainske erhvervsgren, bygger de efterfølgende konklusioner derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og på offentligt tilgængelige eksportstatistikker. Det skal bemærkes, at der ikke findes andre kendte producenter i Ukraine, og at nedenstående betragtninger angående navnlig produktionskapacitet vedrører den kendte eksporterende producent.
(66)
For at fastslå, om der eventuelt igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev priserne ved eksport til tredjelande og til Unionen, den uudnyttede kapacitet og omgåelsespraksis undersøgt.
3.4.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(67)
I mangel af andre mere pålidelige oplysninger er der taget hensyn til oplysningerne i anmodningen angående andre eksportmarkeder, som var baseret på offentligt tilgængelige statistikker. En analyse af tallene viste, at de gennemsnitlige priser ved eksport til disse lande lå langt under gennemsnitspriserne ved eksport til Unionen. Som allerede nævnt ovenfor i Kinas og Sydafrikas tilfælde blev priserne ved eksport til andre tredjelande betragtet som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var på dette grundlag, at der er en betydelig margen med hensyn til at sænke priserne ved eksport til Unionen og stor sandsynlighed for, at de sænkes til et dumpingprisniveau.
3.4.3. Uudnyttet kapacitet
(68)
I de seneste år har de to allerede kendte eksporterende producenter fusioneret deres aktiviteter. Følgelig blev produktionskapaciteten som fastslået i den seneste undersøgelse reduceret. Ifølge dokumentationen i anmodningen og som anført af den kendte eksporterende producent anslås produktionskapaciteten i Ukraine til at være på mellem 35 000 og 40 000 ton, hvoraf ca. 70 % anvendes til den faktiske produktion. Denne overskudskapacitet, som ligger i størrelsesordenen 10 500-12 000 ton, viser således, at der er kapacitet til en betydelig forøgelse af eksportmængderne til Unionen. Det formodede forbrug i Ukraine, som er beregnet ud fra de kendte produktions- og statistikoplysninger om import og eksport, tyder på, at hjemmemarkedet ikke kan absorbere yderligere kapacitet. Ukraine er således det land, hvorfra faren for en omlægning af de uudnyttede kapaciteter til Unionen er mest overhængende af alle de berørte lande, især fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.
3.4.4. Omgåelsespraksis
(69)
Efter indførelsen af de eksisterende foranstaltninger på importen af SWR fra Ukraine blev det fastslået, at foranstaltningerne blev omgået ved import af SWR fra Moldova. Det var opfattelsen, at denne omgåelsespraksis var en yderligere faktor, som dokumenterede interessen i et komme ind på EU-markedet og den manglende evne til at konkurrere på EU-markedet til ikke dumpingpriser.
3.5. Konklusion
(70)
Der blev konstateret fortsat betydelig dumping for så vidt angår Kina og Ukraine og i et begrænset omfang også for Sydafrika, selv om importmængden fra Sydafrika og Ukraine var på et lavt niveau.
(71)
Med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af overskudskapaciteten og de uudnyttede lagerbeholdninger såvel som af pris- og eksportstrategierne på forskellige markeder. Denne undersøgelse viste, at der var en stor overskudskapacitet og akkumulerede lagerbeholdninger i Kina og i et mindre omfang i Ukraine. Der blev ikke konstateret overskudskapacitet eller unormale lagerbeholdninger i Sydafrika. Priserne ved eksport til andre tredjelande var generelt også lavere end priserne ved eksport til EU-markedet for Kina og for Ukraine, og Unionen var derfor stadig et attraktivt marked for de eksporterende producenter fra disse lande. Sydafrikansk eksport til andre lande var imidlertid på et betydeligt højere niveau end eksporten til Unionen og skete tilsyneladende ikke til dumpingpriser. Konklusionen var derfor, at der var stor sandsynlighed for, at eksporten fra Kina og Ukraine til tredjelande ville blive omlagt til Unionen, hvis der blev adgang til EU-markedet uden antidumpingforanstaltninger. Det var også sandsynligt, at den uudnyttede produktionskapacitet ville føre til øget import fra disse lande. En analyse af prisstrategierne viste desuden, at denne eksport fra Ukraine og Kina sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser. Disse konklusioner blev forstærket af, at det for både Kina og Ukraine blev fastslået, at de gældende foranstaltninger var blevet omgået gennem import fra andre lande, hvilket tyder på, at eksportlandene ikke kunne konkurrere på EU-markedet med rimelige priser. Omvendt blev den sydafrikanske producent anset for at være konkurrencedygtig i forhold til andre producenter, herunder EU-producenterne, på andre tredjelandes markeder med rimelige priser. På baggrund af ovenstående blev det for Kina og Ukraine fastslået, at der sandsynligvis fortsat ville finde dumping sted i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Til gengæld var det opfattelsen, at det ikke ville være sandsynligt med fortsat dumping i betydelige mængder for så vidt angår importen fra Sydafrika, i betragtning af den faldende dumpingmængde siden den oprindelige undersøgelse og det forhold, at eksporten til andre lande skete til betydeligt højere priser end til Unionen, og den forudsigeligt lave efterspørgsel efter sydafrikanske varer.
(72)
Den ukrainske regering bemærkede med hensyn til ovenstående konklusioner, at påstanden om, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne ville føre til en omlægning hos den ukrainske producent til EU-markedet, var overdreven og urimelig. For at støtte sin påstand fremførte regeringen, at de gældende foranstaltninger resulterede i tabte kundekontakter i Unionen og dermed førte til et ophør af eksporten til Unionen, og at den ukrainske eksport nu var rettet mod SNG-landene og det asiatiske marked i stedet for. Regeringen undlod imidlertid at kommentere attraktiviteten i forbindelse med EU-markedet som følge af den betydelige prisforskel på disse markeder som omtalt i betragtning 67 og kom således ikke ind på, at der faktisk er sandsynlighed for, at den ukrainske eksport vil blive omlagt til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(73)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at den faldende eksportmængde fra den sydafrikanske producent til andre markeder forventes at føre til en stadig større overskudskapacitet, som ikke vil blive absorberet af hjemmemarkedet, og således vil medføre øget import til Unionen. Disse påstande blev imidlertid ikke dokumenteret. Tværtimod blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportørs faldende eksportsalg i den betragtede periode blev afbødet af hjemmemarkedssalget, der faldt i mindre omfang i samme periode. Ligeledes steg virksomhedens samlede salgsmængde mellem 2009 og undersøgelsesperioden. Der er således intet, der tyder på, at ansøgerens påstand kan være berettiget.
(74)
Ansøgeren kritiserede yderligere Kommissionen for ikke at tage hensyn til den manglende samarbejdsvilje, som den anden sydafrikanske producent har udvist, og det forhold, at selv om denne virksomhed ikke tidligere har foretaget eksport, er dette ikke nogen grund til fremover ikke at ville foretage eksport. I den forbindelse skal det bemærkes, at denne virksomhed i den betragtede periode ikke eksporterede til Unionen. Antidumpingforanstaltningerne tjener ikke som et redskab til at forbyde en berettiget import til Unionen. Denne påstand måtte således afvises.
D. EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN
(75)
Inden for Unionen blev SWR fremstillet af mere end 25 producenter/producentgrupper, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(76)
Som anført under betragtning 10 blev der udtaget en stikprøve på tre producentvirksomheder/producentgrupper blandt de følgende 20 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger.
-
BRIDON Group bestående af Bridon International Ltd. (Det Forenede Kongerige) og Bridon International GmbH (Tyskland)
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Tyskland)
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Tyskland)
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland)
-
Teufelberger Seil GmbH (Tyskland)
-
ZBD Group A.S. (Tjekkiet)
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spanien)
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)
-
D. Koronakis SA (Grækenland)
-
N. Leventeris SA (Grækenland)
-
Drumet SA (Polen)
-
Metizi JSC (Bulgarien)
-
Arcelor Mittal Wire France (Frankrig)
-
Brunton Shaw UK Limited (Det Forenede Kongerige)
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumænien)
-
Redaelli Tecna Spa (Italien)
-
Remer SRL (Italien)
-
Metal Press SRL (Italien)
-
Randers Reb International A/S (Danmark).
(77)
Det skal bemærkes, at de tre stikprøveudvalgte EU-producenter udgjorde 40 % af den samlede EU-produktion i NUP, mens ovennævnte 20 EU-producenter udgjorde 96 % af den samlede EU-produktion i NUP, hvilket betragtes som repræsentativt for hele EU-produktionen.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(78)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og ud fra Eurostat-oplysninger om den samlede EU-import.
(79)
EU-forbruget faldt med 21 % fra 255 985 ton til 203 331 ton mellem 2007 og NUP. Det faldt nærmere bestemt med 22 procentpoint i 2009 som en følge af den økonomiske afmatning og forblev på et lignende niveau i NUP efter en lettere stigning på 1 % i 2008.
2007
2008
2009
NUP
EU-forbruget
(i ton)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indeks
100
101
79
79
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulering
(80)
I de foregående undersøgelser blev importen af SWR med oprindelse i Kina, Sydafrika og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med den nuværende undersøgelse.
(81)
Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hvert enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til mængderne blev der udført en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder for hvert land, hvis foranstaltningerne bortfalder. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil importen fra Kina og Ukraine i modsætning til importen fra Sydafrika sandsynligvis stige til niveauer betydeligt over niveauerne i NUP og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til Sydafrika, blev det fastslået, at der var meget begrænset kapacitet til at øge eksportmængderne til Unionen, navnlig som følge af den meget lave overskudskapacitet og det forhold, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere en eventuel yderligere produktion.
(82)
Med hensyn til konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, blev det konstateret, at importen fra Sydafrika ikke direkte konkurrerede med importen fra de andre to lande. I den forbindelse var priserne på de varetyper, der blev importeret fra Sydafrika betydeligt højere som nævnt i betragtning 87 og 91 end importen fra de to andre lande. Faktisk førte disse højere priser til, at der ikke var tale om prisunderbud ved importen fra Sydafrika i modsætning til det konstaterede betydelige prisunderbud ved importen fra de to andre lande.
(83)
For så vidt angår importen fra de tre berørte lande, fremgik det af undersøgelsen, at SWR importeret fra disse lande havde de samme fysiske og tekniske egenskaber. Endvidere var de forskellige former for importeret SWR indbyrdes udskiftelige med varetyper fremstillet i Unionen, og de blev markedsført i Unionen i samme periode. Ud fra ovennævnte var det opfattelsen, at de importerede SWR med oprindelse i de pågældende lande konkurrerede med SWR fremstillet i Unionen.
(84)
På baggrund af ovenstående var det derfor opfattelsen, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt for Kinas og Ukraines vedkommende. Importen fra disse to lande blev derfor undersøgt kumulativt. Eftersom kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, og særlig konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, ikke var opfyldt for Sydafrikas vedkommende, blev importen med oprindelse i dette land undersøgt individuelt.
2.2. Importen fra Kina og Ukraine
2.2.1. Importens mængde, markedsandel og priser
(85)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Kina og Ukraine faldet med 54 % i den betragtede periode. Der blev konstateret en yderligere nedgang på 43 procentpoint i 2009 efterfulgt af et yderligere fald på 13 procentpoint i NUP.
(86)
Markedsandelen for kinesisk og ukrainsk import faldt fra 3,8 % til 2,2 % i den betragtede periode.
(87)
Med hensyn til importpriserne steg de med 29 % i den betragtede periode. Efter en stigning på 11 % i 2008 steg de yderligere i 2009 og forblev stabile i NUP.
2007
2008
2009
NUP
Import
(i ton)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indeks
100
102
59
46
Markedsandel (i %)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indeks
100
102
75
58
Importpris
1 073
1 195
1 394
1 388
Indeks
100
111
130
129
2.2.2. Prisunderbud
(88)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske og ukrainske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet fastslås gennem importstatistikker opdelt på KN-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Underbudsmargenen i NUP for importen af SWR med oprindelse i Kina og Ukraine lå på mellem 47,4 % og 58,2 %, eksklusive antidumpingtold.
2.3. Importen fra Sydafrika
2.3.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Sydafrika
(89)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Sydafrika faldet med 77 % i den betragtede periode. Der blev konstateret en betydelig nedgang på 94 procentpoint i 2009 efterfulgt af et yderligere fald på 17 procentpoint i NUP.
(90)
Markedsandelen for den sydafrikanske import faldt fra 0,5 % til 0,1 % i den betragtede periode.
(91)
Med hensyn til importpriserne steg de støt med 52 % i den betragtede periode.
2007
2008
2009
NUP
Import
(i ton)
1 229
846
73
281
indeks
100
69
6
23
Markedsandel (i %)
0,5
0,3
0,0
0,1
indeks
100
68
7
29
Importpris
1 504
1 929
2 217
2 280
indeks
100
128
147
152
2.3.2. Prisunderbud
(92)
Der blev konstateret prisunderbud ved at anvende den samarbejdsvillige sydafrikanske producents eksportpriser uden antidumpingtold, og den viste sig at være negativ. Eftersom der ikke var andre eksporterende producenter i Sydafrika, gælder denne konklusion for landet som helhed.
3. Importen fra de lande, som er omfattet af de udvidede foranstaltninger
3.1. Republikken Korea
(93)
Som omtalt i betragtning 3 blev det konstateret, at omgåelsen af de oprindelige foranstaltninger over for Kina fandt sted via Republikken Korea (Sydkorea). Antidumpingtolden på importen af varer med oprindelse i Kina blev derfor udvidet til også at omfatte importen af samme SWR, afsendt fra Sydkorea, bortset fra de varer, der er fremstillet af 11 rent sydkoreanske producenter.
(94)
Efter undersøgelsen af omgåelse og udvidelsen af antidumpingtolden til at omfatte importen afsendt fra Sydkorea faldt importen betydeligt, og markedsandelen gik tilbage fra 18,7 % i 2007 til 12,8 % i NUP. Denne procentsats synes at svare til andelen af de rent koreanske eksporterende producenter, som hver fik bevilget en undtagelse.
3.2. Moldova
(95)
Det blev konstateret, at importen med oprindelse i eller afsendt fra Moldova var tæt på nul i den betragtede periode. Således blev en yderligere analyse ikke anset for nødvendig.
3.3. Marokko
(96)
Importen med oprindelse i eller afsendt fra Marokko faldt med 51 % i den betragtede periode. Markedsandelen udgjorde mindre end 0,5 % i den betragtede periode.
4. Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger
(97)
Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af visse tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1601/2001 (12) med 41 % i den betragtede periode.
(98)
Markedsandelen for den russiske import faldt fra 1,5 % i 2007 til 1,1 % i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
5.1. Indledende bemærkninger
(100)
Eftersom der er anvendt stikprøveudtagning for EU-erhvervsgrenen, blev skadens omfang vurderet både ud fra oplysninger indhentet for hele EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 75 og ud fra oplysninger indhentet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(101)
I tilfælde, hvor der anvendes stikprøveudtagning, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EU-erhvervsgrenen som en helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges ud fra oplysninger indhentet hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(102)
En af producenterne fra virksomhedsgruppen Bridon, Bridon International Limited, der indgik i stikprøven, førte regnskaber i GBP i den betragtede periode. Resultatet var, at visse skadesindikatorer blev påvirket af valutakursudsvingene mellem GBP og EUR i den betragtede periode.
5.2. Oplysninger om EU-erhvervsgrenen
a) Produktion
(103)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 9 % mellem 2007 og NUP, dvs. fra 182 681 ton til 165 394 ton. Produktionsmængden forblev uændret i 2008, inden den reduceredes betydeligt med 13 % i 2009 som følge af den globale økonomiske afmatning. Den kom sig i NUP og steg med 4 procentpoint. Produktionsmængden faldt mindre end forbruget på EU-markedet som en følge af efterspørgslen på markeder uden for Unionen.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Produktionsmængde
(i ton)
182 681
182 691
159 266
165 394
indeks
100
100
87
91
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(104)
Produktionskapaciteten gik tilbage med 6 % i den betragtede periode. I 2009 faldt den med 10 %, inden den steg med 4 procentpoint i NUP. Da produktionen faldt mere end kapaciteten, reduceredes den deraf følgende kapacitetsudnyttelsesgrad fra 69 % i 2007 til 66 % i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Kapacitet
265 779
261 383
239 312
249 254
indeks
100
98
90
94
Kapacitetsudnyttelse
69 %
70 %
67 %
66 %
indeks
100
102
97
97
c) Lagerbeholdninger
(105)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg i 2008 og 2009, men gik tilbage i NUP til niveauet for 2007.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre
(i ton)
12 656
13 254
12 790
12 651
indeks
100
105
101
100
d) Salgsmængde
(106)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 20 % mellem 2007 og NUP. Efter at være gået tilbage med 5 % i 2008 faldt salgsmængderne yderligere med 24 procentpoint i 2009 som en følge af den økonomiske afmatning. Denne udvikling er på linje med udviklingen på EU-markedet, hvor salget reduceredes med 21 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode som følge af den økonomiske afmatning.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (i ton)
112 387
106 431
80 340
89 551
indeks
100
95
71
80
e) Markedsandel
(107)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel uændret på 44 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode. Årene 2008 og 2009 viste imidlertid en tilbagegang i markedsandel til henholdsvis 41 % og 40 % af EU-forbruget.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Markedsandel
44 %
41 %
40 %
44 %
indeks
100
94
91
100
f) Vækst
(108)
Mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-forbruget med 21 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde gik tilbage med kun 20 %. Således øgede EU-erhvervsgrenen sin markedsandel en anelse, hvorimod importen fra de pågældende lande mistede næsten 2 procentpoint i samme periode.
g) Beskæftigelse
(109)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 12 % mellem 2007 og NUP. Den største nedgang skete i 2009, da beskæftigelsen gik tilbage med 8 procentpoint. Det viser, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at tilpasse sig den nye markedssituation.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse
3 052
2 978
2 752
2 694
indeks
100
98
90
88
h) Produktivitet
(110)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som resultat pr. fuldtidsækvivalent (»FTÆ«) ansat pr. år var volatil i den betragtede periode, da den steg med 2 procentpoint i 2008 og faldt med 5 procentpoint i 2009, inden den gik tilbage med 6 procentpoint i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet
59,9
61,3
57,9
61,4
indeks
100
102
97
103
i) Dumpingmargenens størrelse
(111)
Med hensyn til indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse, som var betydelige, kan denne indvirkning ikke anses for at være betydelig i betragtning af den samlede importmængde fra de pågældende lande og den gældende antidumpingtold.
5.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
j) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(112)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg med 11 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode. Priserne steg progressivt med 16 % indtil 2009, inden de faldt med 5 procentpoint i NUP. Denne prisudvikling hænger sammen med, at EU-erhvervsgrenen kunne fordele ordrer til høje priser, der var afgivet inden den økonomiske afmatning, på 2009. Det hænger også sammen med EU-erhvervsgrenens gradvise omlægning i retning af SWR til højere priser, nemlig SWR med en større diameter.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige enhedssalgspriser i EU (EUR/pr. ton)
3 219
3 492
3 720
3 560
indeks
100
108
116
111
k) Lønninger
(113)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. FTÆ med 12 % i den betragtede periode. Der kan imidlertid ikke drages en fornuftig konklusion af nedenstående tabel, da lønningerne pr. ansat var kraftigt påvirket af valutakursudsvingene mellem GBP og EUR i den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Lønninger pr. FTÆ (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
indeks
100
92
85
88
l) Investeringer og evne til at rejse kapital
(114)
Selv om investeringerne i SWR gik tilbage med 32 % i den betragtede periode, var de betydelige og beløb sig til mere end 35 mio. EUR. Investeringerne fokuserede hovedsageligt på SWR med en høj margen. Producenterne, der indgik i stikprøven, havde ikke svært ved at rejse kapital i den betragtede periode, da investeringerne normalt kunne tilbagebetales i løbet af få år.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Investeringer
(1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
indeks
100
73
51
68
m) Rentabilitet på EU-markedet
(115)
Det lykkedes producenterne, der indgik i stikprøven, at opnå fortjeneste i hele den betragtede periode. Fortjenesten fra 2008 til NUP lå over den fortjeneste på 5 %, der var sat som mål i den oprindelige undersøgelse. De resultater, som producenterne i stikprøven opnåede, kan hovedsageligt forklares ved prisudviklingen mellem 2007 og NUP og ved den vedvarende globale efterspørgsel, for så vidt angår producenterne i stikprøven, hvilket gjorde det muligt for disse at fordele de faste omkostninger. Faldet i rentabiliteten i NUP forklares ved en prisnedgang og ved en nedgang i produktionsmængden, hvilket påvirkede produktionsomkostningerne negativt.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet på EU-markedet (i %)
3,6
5,7
11,1
6,5
indeks
100
158
307
179
n) Investeringsafkast
(116)
Investeringsafkastet udtrykt som den samlede fortjeneste ved SWR-aktivitet i procent af den bogførte nettoværdi af de aktiver, der direkte og indirekte er knyttet til fremstillingen af SWR, fulgte i det store hele ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Afkast af investeringer (i %)
24,5
45
76,4
69,6
indeks
100
184
312
284
o) Likviditet
(117)
Likviditeten forbedredes mellem 2007 og NUP og fulgte ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Likviditet
(1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
indeks
100
190
298
226
p) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(118)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen led under den økonomiske afmatning, eftersom salgsmængde, produktionsmængde, beskæftigelse og investeringer gik tilbage, men de viste også, at EU-erhvervsgrenen tilpassede sit produktionsudstyr til bedre at kunne klare de nye økonomiske rammer og udnytte mulighederne på EU-markedet og på markederne uden for Unionen inden for segmenter, hvor der kan opnås høje margener. Forbedringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 1999 er et bevis på, at foranstaltningerne er effektive, og at EU-erhvervsgrenen kom sig efter virkningerne af tidligere tiders dumpingpraksis.
(119)
Den ukrainske regering fremførte, at den ikke kunne forstå, hvordan en ophævelse af antidumpingtolden over for ukrainsk import kunne skade EU-erhvervsgrenen, når dens skadesindikatorer hovedsageligt viste positive tendenser i en periode med økonomisk krise og især mellem 2009 og NUP. Denne analyse var imidlertid baseret på en begrænset periode og ikke på hele den betragtede periode. Det bør noteres, at denne periode ikke er repræsentativ for den overordnede tendens, der tog sit udgangspunkt i en situation, hvor den fortjeneste, der var sat som mål, ikke engang var opnået, men som i sidste ende blev opnået på trods af den økonomiske krise, der påvirkede EU-erhvervsgrenen og dennes indikatorer ved udgangen af den betragtede periode. Som anført i betragtning 112 og 115 kan den relativt positive generelle situation, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenen, på den ene side forklares med den fyldte ordrebog ved udgangen af 2008, som blev fordelt på 2009, og med stigningen i forbruget på markeder uden for Unionen, som bidrog til den samlede positive tendens for så vidt angår de indikatorer, der var knyttet til fortjenesten.
5.4. Konklusion
(120)
Selv om forbruget gik tilbage med 21 %, lykkedes det EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, og priserne steg med 11 %, lagerbeholdningerne forblev på et fornuftigt niveau, mens produktionsmængden faldt mindre end forbruget. For så vidt angår rentabiliteten var EU-erhvervsgrenen rentabel i hele den betragtede periode. Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(121)
Som nævnt i betragtning 55 og 68 har de eksporterende producenter i Kina og Ukraine potentialet til i væsentlig grad at øge deres eksportmængde til Unionen ved at anvende den eksisterende overskudskapacitet. Faktisk er der betydelig kapacitet til rådighed - mere end 500 000 ton - hvilket repræsenterer det samlede EU-forbrug. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder kinesisk og ukrainsk SWR vil trænge ind på EU-markedet og generobre tabte markedsandele samt øge disse yderligere.
(122)
Som nævnt i betragtning 88 blev det konstateret, at importprisen fra Kina og Ukraine var lav, og at den underbød EU-priserne. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opkrævet. Faktisk kan priserne for Ukraines vedkommende som anført i betragtning 67 endog falde yderligere. En sådan prisadfærd vil sammen med disse landes eksportørers evne til at levere store mængder af den pågældende vare til EU-markedet efter al sandsynlighed virke negativt på priserne på EU-markedet med en forventet negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som vist ovenfor hænger EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater tæt sammen med prisniveauet på EU-markedet. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder til dumpingpriser fra Kina og Ukraine, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den oprindelige undersøgelse. Konklusionen er derfor, at ophævelsen af foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine efter al sandsynlighed vil betyde fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(123)
For så vidt angår Sydafrika og som anført i betragtning 63, synes overskudskapaciteten at være begrænset. Som nævnt i betragtning 92 blev det konstateret, at Sydafrikas eksportpriser til Unionen ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser. I betragtning af den lave eksportmængde, som kom ind på EU-markedet, blev eksportpriserne på sydafrikanske SWR til de fem største markeder uden for EU også sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser efter varetype. Det blev konstateret, at disse priser heller ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(124)
I betragtning af den begrænsede overskudskapacitet og det manglende prisunderbud konkluderes det, at ophævelsen af foranstaltningerne på importen med oprindelse i Sydafrika efter al sandsynlighed ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(125)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Kina og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(126)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine i dette særlige tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(127)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen rent faktisk bevarede sin markedsandel i den betragtede periode stod i skarp modsætning til den situation, der var gældende inden indførelsen af foranstaltninger i 1999. EU-erhvervsgrenen forbedrede også sin fortjeneste mellem 2007 og NUP. Det skal også nævnes, at der blev konstateret omgåelse i forbindelse med importen fra Marokko, Moldova og Republikken Korea. Havde denne udvikling ikke fundet sted, ville EU-erhvervsgrenens situation have været endnu bedre.
(128)
Det kan med rimelig forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade som følge af den øgede import til dumpingpriser fra disse lande, og at dens finansielle situation vil forværres.
3. Importørernes interesser
(129)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt i betragtning 11 besvarede to importører spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i denne procedure. De anførte, at foranstaltningerne var skyld i prisstigninger. Undersøgelsen viste imidlertid, at der fandtes andre leveringskilder, og at importpriserne fra andre lande var på samme niveauer som de kinesiske.
(130)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på de pågældendes finansielle situation, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne urimeligt.
4. Brugernes interesser
(131)
SWR anvendes inden for en lang række områder og følgelig kan en lang række brugerindustrier være berørte, f.eks. fiskeri, søfarts- og shippingbranchen, olie- og gasindustrien, minedrift, skovbrug, lufttransport, civilingeniørarbejder, bygge- og anlægsbranchen, elevatorbranchen. Ovennævnte liste over brugerindustrier er kun vejledende.
(132)
Kommissionen har fremsendt spørgeskemaer til alle kendte brugere. Som omtalt i betragtning 16 var der kun en bruger, der samarbejdede i denne procedure. Virksomheden anførte, at den ikke led under foranstaltningerne, da der fandtes andre forsyningskilder, og SWR ikke udgjorde en betydelig del af dens produktionsomkostninger. I den forbindelse blev det konkluderet, at da omkostningerne ved SWR var ubetydelige over for brugerindustrierne, og eftersom der fandtes andre forsyningskilder, har de gældende foranstaltninger ingen væsentlig indvirkning på brugerindustrien.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(133)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(134)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Ukraine opretholdes, og at foranstaltningerne afsluttes vedrørende importen med oprindelse i Sydafrika. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne ændre ovenstående konklusioner.
(135)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af SWR med oprindelse i Kina og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Til gengæld får foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Sydafrika lov til at udløbe.
(136)
Som anført i betragtning 2 og 3 blev den gældende antidumpingtold for importen af den pågældende vare fra Ukraine og Kina udvidet til også at omfatte importen af SWR afsendt fra henholdsvis Moldova, Marokko og Republikken Korea, uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova, Marokko og Republikken Korea. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning 2, bør fortsat være udvidet til også at omfatte importen af SWR afsendt fra henholdsvis Moldova, Marokko og Republikken Korea, uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova, Marokko og Republikken Korea. Den marokkanske eksporterende producent, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved forordning (EF) nr. 1886/2004, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning. De 11 eksporterende producenter i Sydkorea, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 400/2010, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (Taric-kode 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 og 7312109819) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 60,4 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
3. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 51,8 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare med oprindelse i Ukraine.
4. Den endelige antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, uanset om varen er angivet med oprindelse i Marokko (Taric-kode 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 og 7312109812) bortset fra varer fremstillet af Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko (Taric-tillægskode A567) og importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea (Taric-kode 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 og 7312109813) bortset fra varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Taric-tillægskode
Republikken Korea
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Den endelige antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Ukraine som anført i stk. 3, udvides til også at omfatte importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova, uanset om varen er angivet med oprindelse i Moldova (Taric-kode 7312108111, 7312108311, 7312108111, 7312108911 og 7312109811).
6. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
7. Proceduren om fornyet undersøgelse af importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med oprindelse i Sydafrika, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98, afsluttes hermed.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 2012.
A TANÁCS 102/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 27.)
a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott - akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett - acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen e rendelet 9. cikkének (2) és (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Korábbi vizsgálatok és meglévő intézkedések
(1)
A Tanács az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Indiából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
(2)
A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (3) 2001-ben 9,7 %-50,7 %-ig terjedő mértékű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között az Orosz Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára. Részleges időközi és hatályvesztési felülvizsgálatot követően az 1279/2007/EK tanácsi rendelettel (4) ugyanilyen mértékű vám kivetésére került sor. Miután egy vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a Tanács az eredeti intézkedéseket a 760/2004/EK rendelettel (5) 2004 áprilisában kiterjesztette a Moldovában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. A Kínára vonatkozó eredeti intézkedéseket 2004 októberében az 1886/2004/EK rendelettel (6) hasonlóképpen kiterjesztette a Marokkóban feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.
(3)
A Tanács az eredeti intézkedéseket egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően - az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban - az 1858/2005/EK rendelettel (7) fenntartotta. Ezen intézkedések elnevezése a továbbiakban: „hatályban lévő intézkedések”, a hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „utolsó vizsgálat”. Miután egy vizsgálat során megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket a Koreai Köztársaságban történő átrakodással kijátszották, a Tanács az eredeti intézkedéseket a 400/2010/EU végrehajtási rendelettel (8) 2010 májusában kiterjesztette a Koreai Köztársaságban feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítéssel („az eljárás megindításáról szóló értesítés”) (9)2010. november 13-án bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján a Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.
(5)
A felülvizsgálat megindítására a teljes uniós acél drótkötél- és -kábelgyártás többségét, ebben az esetben több mint 60 %-át képviselő uniós gyártók nevében az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) („a kérelmező”) által benyújtott kérelmet követően került sor. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(6)
Mivel az Indiából származó behozatal esetében erre nem volt bizonyíték, a kérelmező az Indiából származó behozatalra vonatkozóan nem kérelmezte a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. Következésképp az Indiából származó behozatalra vonatkozó intézkedések 2010. november 17-én hatályukat vesztették (10).
3. A vizsgálat
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, importőröket, az ismert felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló országok képviselőit, a kérelmezőt és a felülvizsgálat megindítása iránti kérelemben említett uniós gyártókat. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(8)
Tekintettel arra, hogy sok kínai exportáló gyártó, uniós gyártó és importőr érintett a vizsgálatban, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerüljön sor. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy az eljárás megindítását követő két héten belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Tekintettel arra, hogy mindössze egyetlen kínai exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy a kínai exportáló gyártók esetében nem kerül sor mintavételre, hanem kérdőívet küld az említett gyártónak.
(10)
Húsz uniós gyártó/gyártói csoport bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. A Bizottság az uniós gyártóktól/gyártói csoportoktól kapott információk alapján egy három gyártóból/gyártói csoportból álló mintát választott ki, amelyet az uniós gazdasági ágazat szempontjából a termelési mennyiség és az érintett termék Unióban történő értékesítése tekintetében reprezentatívnak talált.
(11)
Nyolc importőr bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát a Bizottságnak. Mivel azonban mindössze két importőr importálta ténylegesen az érintett terméket, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt, hanem kérdőívet küld az említett importőröknek.
(12)
A Bizottság a kérdőíveket tehát a mintavétel során kiválasztott három uniós gyártónak/gyártói csoportnak, a két importőrnek és a három érintett ország összes ismert exportáló gyártójának küldte el.
(13)
A mintavételi formanyomtatványt kitöltő kínai exportáló gyártó végül nem küldte vissza a kérdőívet. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(14)
A vizsgálat megindításakor egy ukrán exportáló gyártó küldött vissza részben kitöltött beadványt. A gyártót felkérték, hogy töltse ki a teljes kérdőívet, azonban erre már nem került sor. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen ukrán exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.
(15)
Egyetlen dél-afrikai exportáló gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet.
(16)
Kitöltött kérdőívek érkeztek továbbá a mintavétel során kiválasztott három uniós gyártótól/gyártói csoporttól, két importőrtől és egy felhasználótól.
(17)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós gazdasági érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
uniós gyártók:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Németország,
-
az alábbi két vállalatot magában foglaló BRIDON-csoport: Bridon International Ltd., Egyesült Királyság és BRIDON International GmbH, Németország,
-
REDAELLI Tecna Spa, Olaszország;
b)
dél-afrikai exportáló gyártó:
-
SCAW South Africa Ltd., Dél-Afrika,
c)
importőrök:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Németország,
-
SENTECH International, Franciaország;
d)
felhasználó:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanyolország.
(18)
A dömping és a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(19)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályban lévő intézkedéseket eredményező eredeti vizsgálatban és utolsó vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).
2. Hasonló termék
(20)
Ez a felülvizsgálat megerősítette az eredeti és az utolsó vizsgálat megállapításait, miszerint a Kínában és Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, a Dél-Afrikában gyártott és a dél-afrikai piacon értékesített, valamint az Unióba exportált acél drótkötelek és -kábelek, az analóg országban, azaz Törökországban gyártott és a török piacon értékesített acél drótkötelek és -kábelek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és azokat ugyanarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
(21)
Az egyik importőr felvetett egy kérdést, amelyet az utolsó vizsgálat során az Európai Acéldrótkötél-importőrök Szövetsége (European Wire Rope Importers Association, EWRIA) is előterjesztett. Az importőr azt állította, hogy az érintett termék, valamint az Unióban gyártott és értékesített termék lényegesen eltér egymástól, és különbséget kellene tenni az általános és különleges célú kötelek között. Ezekkel az érvekkel az érintett termék behozatala vonatkozásában ideiglenes és végleges intézkedéseket elrendelő eredeti és utolsó rendeletek részletesen foglalkoztak. Ezenkívül a Törvényszék a T-369/08. sz. EWRIA kontra Európai Bizottság ügyben úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem követett el nyilvánvaló mérlegelési hibát akkor, amikor a vizsgálat során a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem tett különbséget az általános és a különleges célú kötelek között (11).
(22)
Mivel az importőr nem tudott olyan új tényt előterjeszteni, ami azt igazolta volna, hogy az eredeti megállapítások alapjául szolgáló tények megváltoztak volna, az eredeti és az utolsó rendeletekben foglalt megállapítások megerősítést nyertek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a hatályban lévő intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
1. Előzetes megjegyzések
(24)
Kína és Ukrajna tekintetében megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem működött teljes mértékben együtt. Egy ukrán és egy kínai exportáló gyártó jelentkezett a Bizottságnál, így a Bizottság elküldte nekik az exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet. Ezek az exportáló gyártók hiányosan töltötték ki a kérdőíveket és telephelyeiken nem kerülhetett sor ellenőrző látogatásra. A Bizottság az érintett vállalatokat írásban megfelelően értesítette arról, hogy ilyen körülmények között az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tényeket kell figyelembe venni. Dél-Afrikában egyetlen ismert exportáló gyártó adott tájékoztatást a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportértékesítésével kapcsolatban, amely ebben az időszakban az Unióba irányuló összes dél-afrikai exportértékesítést képviselte.
(25)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 4 833 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,4 %-át képviselte. Az utolsó vizsgálat során az érintett országok összes behozatala 3 915 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,2 %-át képviselte.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(26)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megfelelően ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az eredeti vizsgálatban, mivel a körülmények nem változtak, illetve az információk rendelkezésre álltak. Együttműködés hiánya esetén, például Kína és Ukrajna esetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni.
2.1. Kína
(27)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 4 530 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 2,2 %-át képviselte.
2.1.1. Analóg ország
(28)
Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket - az alaprendelet 2. cikke 7. pontjának a) bekezdése alapján - egy megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik országból származó információk alapján kellett megállapítani.
(29)
A Bizottság az utolsó vizsgálat során a rendes érték megállapításához Törökországot választotta analóg országnak. A kérelmező a jelenlegi vizsgálatban szintén Törökországot javasolta. Az analóg ország kiválasztását egyik fél sem ellenezte.
(30)
A vizsgálat azt bizonyította, hogy Törökország az acél drótkötelek és -kábelek tekintetében versenyképes piaccal rendelkezik, ahol három belföldi gyártó a piac 53 %-át fedi le, és más harmadik országokból származó versenytársak termékei is jelen vannak. Az érintett termék Törökországba történő behozatala esetén nem kell importvámot fizetni, illetve az acél drótkötelek és -kábelek Törökországba történő behozatalát illetően más korlátozások sincsenek érvényben. Végezetül a (20) preambulumbekezdésben említettek szerint a török piacon gyártott és értékesített termék hasonló a kínai exportáló gyártó által az Unióba exportált termékhez.
(31)
Ezért megállapítást nyert, hogy Törökország - az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban - a rendes érték megállapításának céljára megfelelő analóg ország.
2.1.2. Rendes érték
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország együttműködő gyártójától kapott információk alapján, azaz a török belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. A gyártótól kapott információk elemzése alapján megállapították, hogy ezek az értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek és reprezentatívak.
(33)
Következésképp a rendes értéket a török együttműködő gyártó által a kapcsolatban nem álló vevők felé felszámított hazai eladási árak súlyozott átlagában állapítottak meg.
2.1.3. Exportár
(34)
Az exportárat - a kínai gyártók együttműködésének hiányában - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján állapították meg. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján begyűjtött információk a dömpingkülönbözet kiszámításához alkalmasabbak, mint az Eurostat adatai, mivel a vonatkozó KN-kódok a termékek szélesebb körét érintik, mint a fenti (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termék.
2.1.4. Összehasonlítás
(35)
A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő rendes érték és exportár közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási és biztosítási költségeket igazították ki.
2.1.5. Dömpingkülönbözet
(36)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az Unióba irányuló kivitel súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás jelentős, mintegy 38 %-os dömping tényéről tanúskodott.
2.2. Dél-Afrika
(37)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Dél-Afrikából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 281 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés 0,1 %-át képviselte, ami minimális szintet jelent. A fenti behozatalt teljes egészében az egyetlen ismert exportáló gyártó bonyolította le.
2.2.1. Rendes érték
(38)
Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendes értéket a dél-afrikai belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, mivel úgy ítélték meg, hogy ezek az értékesítések a rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek és reprezentatívak.
2.2.2. Exportár
(39)
Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
2.2.3. Összehasonlítás
(40)
A gyártelepi áron alapuló és az azonos kereskedelmi szintet képviselő rendes érték és exportár közötti tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket kellőképpen figyelembe vették. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a szállítási, biztosítási és hitelköltségeket igazították ki.
2.2.4. Dömpingkülönbözet
(41)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket terméktípusonként összehasonlították az Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagos árával. Ez az összehasonlítás mintegy 17 %-os dömping tényéről tanúskodott, ami alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban megállapított 38,6 %-os dömpingkülönbözet.
2.3. Ukrajna
(42)
Az Eurostat adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az acél drótkötelek és -kábelek Ukrajnából az Unióba irányuló összes behozatalának mennyisége 22 tonna volt, ami az uniós piaci részesedés kevesebb mint 0,1 %-át képviselte, vagyis de minimis szintű volt.
2.3.1. Rendes érték
(43)
A rendes értéket az alaprendelet 18. cikke értelmében a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információk alapján állapították meg, amelyek megfelelnek az ukrán belföldi piacon a kapcsolatban nem álló vevők által fizetett vagy fizetendő áraknak.
2.3.2. Exportár
(44)
Az exportárat - az ukrán gyártók együttműködésének hiányában - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján állapították meg. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján begyűjtött információk a legalkalmasabbak a dömpingkülönbözet kiszámításához, mivel pontosan a fenti (19) preambulumbekezdésben meghatározott érintett termékre vonatkoznak.
2.3.3. Összehasonlítás
(45)
A tisztességes összehasonlíthatóság biztosítása érdekében az exportárat - az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban - a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő tengeri szállítás és biztosítás költségével igazították ki. Ennek eredményeként a felülvizsgálati időszakra 80 %-ot meghaladó mértékű dömpingkülönbözetet állapítottak meg.
3. A behozatal várható alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Előzetes megjegyzések
(46)
A 28 ismert kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt.
(47)
A felülvizsgálat iránti kérelemben megnevezett két dél-afrikai exportáló gyártó a Bizottság megkeresésére válaszolt, azonban csak az Unióba irányuló kivitelben érdekelt gyártó működött együtt azáltal, hogy kitöltötte a kérdőívet. Dél-Afrikában nincs más ismert gyártó.
(48)
Ukrajnát illetően az ismert exportáló gyártó - a (14) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - megszüntette az együttműködést. Ezenkívül Ukrajnában nincs más ismert gyártó.
3.2. Kína
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(49)
Az eredeti vizsgálatban valamennyi kínai vállalat esetében egységesen 60,4 %-os dömpingellenes vámot állapítottak meg. A Kínából származó behozatal mennyisége számottevően csökkent, vagyis az eredeti vizsgálat (EU 15-ök) vizsgálati időszaka alatti 11 484 tonnáról az utolsó vizsgálat felülvizsgálati időszakában (EU 25-ök) 1 942 tonnára esett vissza, ezt követően azonban a jelenlegi felülvizsgálati időszakban 4 530 tonnára emelkedett. Megjegyzendő, hogy a kínai import 2001 óta növekvő tendenciát mutat. Az uniós piacon Kína jelenlegi piaci részesedése 2,2 % körül van.
(50)
A Bizottság - annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik-e a dömping - vizsgálta az exportáló gyártók más exportpiacokon tanúsított árképzési magatartását, az Unióba irányuló kiviteli árakat, a termelési kapacitásokat és az intézkedések kijátszásának gyakorlatát. Az exportőröktől származó, importárakra vonatkozó információkat az Eurostat adatai alapján, az exportvolumennel és az árakkal kapcsolatos információkat a kínai statisztikai információk alapján, a kapacitásra vonatkozó adatokat pedig a kérelemben foglalt információk alapján állapították meg. A kínai statisztikai adatokkal való összehasonlításra az Eurostat adatait találták a legalkalmasabbnak, mivel az összehasonlítást - a következő preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - csak a termékek szélesebb körére vonatkozóan lehetett elvégezni.
3.2.2. A harmadik országokba, illetve az Unióba irányuló exporárak közötti kapcsolat
(51)
A nyilvános kínai adatbázisokban rendelkezésre álló statisztikai információk az érintett terméknél szélesebb termékkörre vonatkoznak. Ezért ezen információk alapján nincs értelme az egyéb piacokra irányuló kivitel mennyiségét elemezni. Az az árelemzés, amelyre a kínai adatbázist fel lehetett használni, ésszerű becsléseken alapult, mivel esetleg hasonló jellemzőkkel rendelkező más termékeket vontak elemzés alá.
(52)
A fenti preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy Kína az egyéb exportpiacain az Unióba irányuló export áránál átlagosan jóval (a dömpingellenes vám figyelembevétele nélkül mintegy 30 %-kal) alacsonyabb árakon értékesít. Mivel a Kínából az Unióba irányuló kivitel - amint a (36) preambulumbekezdésben megállapítást nyert - dömpingszinten történt, a fenti adatok arra utalnak, hogy az egyéb harmadik országok piacaira irányuló kivitel az uniós exportértékesítésnél valószínűleg még nagyobb mértékű dömping mellett valósult meg. Azt is figyelembe vették, hogy az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárszint megmutathatja, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. Ez alapján és a harmadik országok piacain érvényesített alacsony árszint miatt azt a következtetést vonták le, hogy az Unióra vonatkozó exportárakat jelentős mértékben csökkenteni lehet, ami következésképp növelné a dömpingszintet.
3.2.3. A harmadik országokba irányuló exportárak és az uniós árszint közötti kapcsolat
(53)
Ugyancsak megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat Unión belüli eladási árszintje átlagosan jelentősen magasabb volt, mint a kínai exportőr más harmadik országok piacaira irányuló eladásainak exportárszintje. Az érintett termék általános uniós piaci árszintje Kína számára is igen vonzóvá teszi az uniós piacot. A magasabb uniós piaci árszint ösztönzi az uniós piacra irányuló kivitel növekedését.
3.2.4. Dömpingkülönbözet
(54)
Amint az a (36) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítés - az analóg ország rendes értéke alapján - jelentős mértékű dömping mellett valósult meg. Nincs ok azt feltételezni, hogy az intézkedések hiányában a behozatal nem hasonló dömpingárakon és nagyobb mennyiségben történne.
3.2.5. Kihasználatlan kapacitás és készletek
(55)
A felülvizsgálat iránti kérelem, valamint a nyilvánosan hozzáférhető információk (azaz a vállalatok honlapján közzétett adatok) ellenőrzése alapján valamennyi kínai exportáló gyártó kapacitása 1 355 000 tonnára becsülhető. A kérelmező a kínai gyártók kapacitáskihasználását mintegy 63 %-osra becsüli, ami több mint 500 000 tonna kihasználatlan kapacitást jelent. A kérelmező létesítés alatt álló további termelőüzemekről, illetve a belföldi piac méretéről is szolgáltatott információkat. A kínai gyártók tehát jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, amely jóval meghaladja a felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált mennyiséget, sőt még a teljes uniós fogyasztást is. Ezért rendelkezésre áll az EU-ba irányuló export mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás, különösen, mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne bármekkora többlettermelés felvételére. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a kínai belföldi piac - az egymással versenyző gyártók tekintélyes számának köszönhetően - valószínűleg nem lenne képes ebből a tartalékkapacitásból jelentősebb mennyiséget felvenni.
3.2.6. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(56)
Megállapítást nyert, hogy a Kínából származó érintett termék behozalatára vonatkozóan hatályban lévő intézkedéseket 2004-ben az importáru Marokkóban történő átrakodásával, 2010-ben pedig a Koreai Köztársaságban történő átrakodásával kijátszották. Ez egyértelműen jelzi a kínai acél drótkötelek és -kábelek eladóinak érdekeltségét az Unió piacán, illetve azt, hogy nem dömpingszinten nem hajlandók versenyezni az uniós piacon. Ez további érvnek tekinthető amellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai kivitel mennyisége valószínűleg növekedne, és dömpingelt áron kerülne az uniós piacra.
3.3. Dél-Afrika
3.3.1. Előzetes megjegyzések
(57)
Dél-Afrikában két ismert gyártó van. A fent említettek szerint az egyik gyártó működött együtt a felülvizsgálatban.
(58)
A másik gyártó nem mutatott érdeklődést az Unióba irányuló kivitel iránt és azt állította, hogy termelési kapacitását teljes mértékben kihasználja és a megtermelt mennyiséget a dél-afrikai belföldi piacon értékesíti.
(59)
A végleges intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó behozatal jelentős mértékben visszaesett. A Dél-Afrikából származó behozatal piaci részesedése (0,1 %) a felülvizsgálati időszakban a minimumküszöb alatt volt, ami mennyiségben 281 tonnát jelentett. Ezenkívül ennek a behozatalnak a nagy részét tengeri fúráshoz használták, ami az előző vizsgálat óta eltelt időben jelentősen megnőtt, és ezeket az árukat nem is vámkezelték az EU-ban. Az érintett termékből csak igen kis mennyiség került az EU-ban szabad forgalomba.
(60)
Annak érdekében, hogy megállapítsák, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén vajon a dömping folytatódik-e, az együttműködő exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott, az Unióba és a harmadik országokba irányuló export mennyiségére és áraira, a kihasználatlan kapacitásra és a készletekre vonatkozó információkat, valamint a dél-afrikai belföldi piacon fennálló helyzetet vizsgálták.
3.3.2. A harmadik országokba, illetve az Unióba irányuló exportárak közötti kapcsolat
(61)
Az érintett termék együttműködő exportáló gyártója tájékoztatást adott az Unión kívüli piacokra irányuló exportjai mennyiségéről és árairól. Az exportáló gyártó a termelésének jelentős mennyiségét értékesíti exportpiacokon, noha az exportvolumene a figyelembe vett időszak során visszaesett. A vállalat exporttevékenysége többnyire két sajátos piaci szegmensre irányul: mélyfúrásokhoz használt kötelekre és tengeri fúrással kapcsolatos alkalmazásokra.
(62)
A vállalat a harmadik országokban a figyelembe vett időszak minden évében általában jóval magasabb exportárakon (30-70 %) értékesítette termékeit, mint az Unióban, beleértve az alkalmazott dömpingellenes vámot is. Az uniós piacon érvényesített árakhoz viszonyítva a harmadik országok piacain elért árelőny arra utal, hogy az exportőr a jövőben valószínűleg még akkor sem lép az uniós piacra jelentős mennyiségű áruval, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. Ezzel kapcsolatban azt is figyelembe vették, hogy - a fenti (61) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - a vállalat exporttevékenysége olyan termékekre irányul, amelyekre elsősorban nem az uniós piacon van igény.
3.3.3. Kihasználatlan kapacitás és készletek
(63)
Az együttműködő exportáló gyártó az utolsó vizsgálat óta állandó raktárkészletet tartott fenn. A kapacitáskihasználás a termelési folyamat műszaki korlátai miatt szintén a szokásos (körülbelül 70-75 %-os) szinten maradt. A rendelkezésre álló maximális tartalékkapacitás 1 500 és 3 500 tonna között mozog. Az exportáló gyártó nem tervezi, hogy a termelési kapacitását jelentősen bővítené. Az Unióba irányuló export mennyiségének növeléséhez szükséges kapacitás igen korlátozott, mivel a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne a többlettermelés felvételére.
(64)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy a termelést igen magas haszonnal többnyire a belföldi piacon értékesítik, tehát a vállalatnak nem áll érdekében jelentős mennyiségű árut az Unió piacára exportálni.
3.4. Ukrajna
3.4.1. Előzetes megjegyzések
(65)
A fenti (14) preambulumbekezdésben említettek szerint az ismert ukrán exportáló gyártó együttműködésének hiányában a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Mivel az ukrán iparról kevés információ áll rendelkezésre, az alábbi megállapítások a kérelmező felülvizsgálati kérelmében szereplő információkon és a nyilvánosan hozzáférhető kereskedelmi statisztikákon alapulnak. Megjegyzendő, hogy nincs más ismert ukrán gyártó és az elsősorban a termelési kapacitással kapcsolatos alábbi szempontok az ismert exportáló gyártóra vonatkoznak.
(66)
A Bizottság - annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén vajon a dömping folytatódik-e - vizsgálta az exportáló gyártók harmadik országokban, illetve az Unióban érvényesített exportárait, a kihasználatlan kapacitásokat és az intézkedések kijátszásának gyakorlatát.
3.4.2. A harmadik országokba, illetve az Unióba irányuló exportárak közötti kapcsolat
(67)
Egyéb megbízhatóbb információ hiányában az exportpiacok tekintetében a kérelemben szereplő, nyilvánosan hozzáférhető statisztikákon alapuló információkat vették figyelembe. A fenti adatok elemzése azt mutatta, hogy az ezekben az országokban érvényesített átlagos exportárak jóval alacsonyabbak voltak, mint az Unióban elért átlagos exportárak. Amint az Kína és Dél-Afrika esetében a fentiekben kifejtésre került, az egyéb harmadik országokban érvényesített exportárak megmutathatják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések vonatkozásában milyen árszint valószínűsíthető. Ez alapján azt a következtetést vonták le, hogy az Unióra vonatkozó exportárakat jelentős mértékben - valószínűleg a dömping szintjére - lehet csökkenteni.
3.4.3. Kihasználatlan kapacitás
(68)
A korábban ismert két exportáló gyártó az utóbbi években összevonta tevékenységét. Ennek eredményeként az utolsó vizsgálatban meghatározott termelési kapacitást karcsúsították. A kérelemben szereplő bizonyítékok alapján, illetve az ismert exportáló gyártó állítása szerint Ukrajnában a becsült termelési kapacitás 35 000-40 000 tonna között van, amelynek hozzávetőleg 70 %-át használják ki a tényleges termeléshez. A 10 500-12 000 tonna közötti tartalékkapacitás arra utal, hogy az Unióba irányuló kivitel mennyiségének jelentős növeléséhez szükséges kapacitás valóban rendelkezésre áll. Az importra és az exportra vonatkozó ismert termelési és statisztikai információk alapján kiszámított látható fogyasztás Ukrajnában azt mutatja, hogy a belföldi piac további kapacitás felvételére már nem képes. Így Ukrajna az az ország, ahonnan az érintett országok közül a legvalószínűbb, hogy a kihasználatlan kapacitásokat az uniós piacra irányítják, különösen mivel semmi nem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne bármekkora többlettermelés felvételére.
3.4.4. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(69)
Az Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetését követően megállapították, hogy ezeket az intézkedéseket az acél drótkötelek és -kábelek Moldován keresztül történő behozatalával kijátszották. Megállapítást nyert, hogy az intézkedések felderített kijátszásának gyakorlata is olyan tényező, amely az uniós piacra lépés iránti érdeklődést jelzi, illetve arról tanúskodik, hogy az ukrán exportőrök nem dömpingszinten nem tudnak versenyezni az uniós piacon.
3.5. Következtetés
(70)
Kína és Ukrajna tekintetében megállapítható, hogy a dömping jelentős mértékben, Dél-Afrika vonatkozásában pedig kisebb mértékben folytatódna, noha a Dél-Afrikából és Ukrajnából származó behozatal volumene alacsony.
(71)
A Bizottság - annak érdekében, hogy megállapíthassa, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódik-e a dömping - vizsgálta a tartalékkapacitásokat és a fel nem használt készleteket, továbbá a különböző piacokon érvényesített ár- és exportstratégiákat. Ez a vizsgálat azt mutatta, hogy Kína jelentős, míg Ukrajna kisebb tartalékkapacitással és felhalmozott készlettel rendelkezik. Dél-Afrikában nem figyelhető meg említésre méltó tartalékkapacitás, illetve különösen magas készlet. Megállapítható továbbá, hogy Kína és Ukrajna az egyéb harmadik országok piacain az uniós piacnál általában alacsonyabb árakon értékesít, ezért az Unió ezen országok exportáló gyártói számára továbbra is vonzó piac marad. Dél-Afrika viszont más országokban az Unióba irányuló kivitelnél jóval nagyobb mennyiségben, és látszólag nem dömpingárakon értékesít. Ezért megállapítást nyert, hogy amennyiben az uniós piacra jutás dömpingellenes intézkedések nélkül megvalósulhatna, Kína és Ukrajna valószínűleg átirányítaná a harmadik országokba irányuló kivitelét az Unióba. A rendelkezésre álló tartalék termelési kapacitások azt valószínűsítik, hogy az ezekből az országokból származó behozatal emelkedne. Az árképzési stratégiák elemzése során kiderült, hogy az Ukrajnából és Kínából származó behozatalt valószínűleg dömpingárakon értékesítenék. Ezeket a megállapításokat az a tény is megerősítette, hogy mind a Kínára, mind az Ukrajnára vonatkozó meglévő intézkedéseket más országokon keresztül történő behozatal révén kijátszották, ami arra utal, hogy ezek az exportőr országok az Unió piacán tisztességes árakon nem versenyképesek. Ezzel ellentétben megállapították, hogy a dél-afrikai gyártó más harmadik országok piacain méltányos árak mellett is versenyképes a többi gyártóval, többek között az uniós gyártókkal. A fentieket figyelembe véve Kínát és Ukrajnát illetően megállapították, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping várhatóan jelentős mértékben folytatódna. Ezzel ellentétben - figyelembe véve, hogy az eredeti vizsgálat óta a dömping mértéke csökkent, az egyéb harmadik országokba irányuló kivitel jóval magasabb árakon történik, mint az Unióba irányuló export, illetve a dél-afrikai termékek iránti előreláthatóan alacsony kereslet miatt - megállapították, hogy a Dél-Afrikából származó jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal várhatóan nem folytatódik.
(72)
Az ukrán kormány a fenti megállapítások kapcsán tett észrevételeiben azzal érvelt, hogy az az állítás, miszerint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ukrán gyártó az Unió piacára térne át, túlzott és egyben ésszerűtlen is. Állítását alátámasztandó az ukrán kormány azzal érvelt, hogy a hatályos intézkedések az ügyfélkapcsolatok elveszítését eredményezték az EU-ban, tehát megszűnt az Unióba irányuló export, valamint hogy az ukrán exportok most már a FÁK és az ázsiai országok piacaira összpontosítanak. Az ukrán kormány ugyanakkor nem tért ki az uniós piacnak az említett piacokon tapasztalható jelentős árkülönbségek miatti vonzerejére, ahogyan azt a fenti (67) preambulumbekezdés is említi, így tehát figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy valóban fennáll annak a valószínűsége, hogy az ukrán exportok ismét az Unió felé irányulnak az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén.
(73)
A közzétételt követően a kérelmező azzal érvelt, hogy a dél-afrikai gyártó más piacokra irányuló exportvolumenének csökkenése minden bizonnyal a tartalékkapacitások növekedését eredményezi, amelyeket a belföldi piac nem lesz képes befogadni, és mindez az Unióba irányuló importok növekedéséhez fog vezetni. Ezeket az érveket ugyanakkor nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Másfelől azonban megállapításra került, hogy az együttműködő exportőrnek a figyelembe vett időszak alatti csökkenő exportértékesítéseit enyhítették a belföldi értékesítések, amelyek ugyanabban az időszakban csupán kisebb mértékben csökkentek. Ezenkívül a vállalat értékesítései 2009 és a vizsgálati időszak között összességében nőttek. Ezért nincs arra utaló jel, hogy a kérelmező érvelése megalapozott lenne.
(74)
A kérelmező továbbá kritizálta a Bizottságot amiatt, hogy az egyrészt nem vette figyelembe, hogy a másik dél-afrikai gyártó nem működött együtt, másrészt azt sem, hogy az a tény, hogy ez a vállalat a múltban eddig nem exportált, nem jelenti azt, hogy a jövőben sem fog exportálni. Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban e vállalat nem exportált az Unióba. A dömpingellenes intézkedések nem azt acél szolgálják, hogy megtiltsák az Unió felé irányuló legális importokat. Ezt az állítást ezért elutasították.
D. AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(75)
Az acél drótköteleket és -kábeleket az Unión belül 25 gyártó/gyártói csoport állítja elő, amelyek az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják.
(76)
A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a kért információkat beküldő alábbi húsz uniós gyártó közül egy három gyártóból/gyártói csoportból álló mintát állítottak össze.
-
A Bridon International Ltd. (Egyesült Királyság) és a Bridon International GmbH (Németország) vállalatokból álló BRIDON-csoport,
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Németország),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Németország),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Németország),
-
Teufelberger Seil GmbH (Németország),
-
ZBD Group A.S. (Cseh Köztársaság),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spanyolország),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugália),
-
D. Koronakis SA (Görögország),
-
N. Leventeris SA (Görögország),
-
Drumet SA (Lengyelország),
-
Metizi JSC (Bulgária),
-
Arcelor Mittal Wire France (Franciaország),
-
Brunton Shaw UK Limited (Egyesült Királyság)
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Románia),
-
Redaelli Tecna Spa (Olaszország),
-
Remer SRL (Olaszország),
-
Metal Press SRL (Olaszország),
-
Randers Reb International A/S (Dánia).
(77)
Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban a mintába kiválasztott három uniós gyártó a teljes uniós termelés 40 %-át, míg a fenti húsz uniós gyártó a teljes uniós termelés 96 %-át képviselte, ami az uniós össztermelés szempontjából reprezentatívnak tekinthető.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Fogyasztás az uniós piacon
(78)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló összes behozatal alapján állapították meg az Eurostat adatai alapján.
(79)
Az uniós fogyasztás 2007 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal, 255 985 tonnáról 203 331 tonnára esett vissza. 2008-ban csekély, 1 %-os emelkedés volt megfigyelhető, 2009-ben azonban a gazdasági visszaesés következményeként a fogyasztás jelentős mértékben, 22 százalékponttal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban hasonló szinten maradt.
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás
(tonna)
255 986
257 652
201 975
203 331
Index
100
101
79
79
2. Az érintett országokból érkező behozatal
2.1. Összesített értékelés
(80)
A Bizottság a korábbi vizsgálatok során a Kínából, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve értékelte. Megvizsgálta, hogy a jelenlegi vizsgálat során szintén megfelelő lenne-e az összesített értékelés.
(81)
Ezzel kapcsolatban megállapította, hogy az egyes országokból származó behozatalt illetően meghatározott dömpingkülönbözet mértéke meghaladta a minimumszintet. A mennyiségeket illetően az intézkedések hatályvesztése esetén az egyes országok vonatkozásában valószínűsíthető exportvolumeneket előretekintő elemzéssel határozta meg. Az elemzés arra derített fényt, hogy a Kínából és Ukrajnából származó behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén - Dél-Afrikától eltérően - valószínűleg jóval a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és biztosan meghaladná az elhanyagolhatósági küszöböt. Dél-Afrika vonatkozásában megállapítható, hogy az Unióba irányuló export mennyiségének növeléséhez szükséges tartalékkapacitás igen korlátozott és a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne az esetleges többlettermelés felvételére.
(82)
A Bizottság az importtermékek versenyfeltételeit illetően megállapította, hogy a Dél-Afrikából származó behozatal közvetlenül nem versenyez a két másik országból származó importtal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy - az alábbi (87) és (91) preambulumbekezdésben leírtak szerint - a Dél-Afrikából behozott terméktípusok árai jóval meghaladják a másik két országból származó importtermékek árait. A magasabb árak alapján - a két másik országból származó behozatal vonatkozásában megállapított jelentős áralákínálástól eltérően - a dél-afrikai import esetében nem történt áralákínálás.
(83)
A vizsgálat a három országból származó behozatalt illetően megállapította, hogy az ezekből az országokból származó acél drótkötelek és -kábelek az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében hasonlóak. Ezek az acéldrótkötél- és kábeltípusok továbbá kölcsönösen felcserélhetőek az Unióban gyártott típusokkal, és ezeket az Unióban ugyanabban az időszakban értékesítették. A fentiekre tekintettel megállapították, hogy az érintett országokból származó, illetve az Unióban gyártott acél drótkötelek és -kábelek versenyeznek egymással.
(84)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Kína és Ukrajna tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi kritérium teljesül. Az ebből a két országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták. Mivel Dél-Afrika tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt szempontok, különösen az importtermékek közötti verseny feltételei nem teljesültek, az ebből az országból származó behozatalt külön vizsgálták.
2.2. A Kínából és Ukrajnából származó behozatal
2.2.1. A behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(85)
Az Eurostat adatai szerint a Kínából és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 54 %-kal csökkent. 2009-ben jelentős, 43 százalékpontos visszaesés figyelhető meg, amelyet a felülvizsgálati időszakban további 13 százalékpontos csökkenés követett.
(86)
A kínai és ukrán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 3,8 %-ról 2,2 %-ra esett vissza.
(87)
Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek. A 2008. évi 11 %-os növekedés után 2009-ben tovább emelkedtek és a felülvizsgálati időszakban stabilak maradtak.
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Import
(tonna)
9 844
10 081
5 830
4 553
Index
100
102
59
46
Piaci részesedés (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Index
100
102
75
58
Importár
1 073
1 195
1 394
1 388
Index
100
111
130
129
2.2.2. Áralákínálás
(88)
A kínai és az ukrán exportáló gyártók együttműködésének hiányában az áralákínálást KN-kódonként a behozatali statisztikák vonatkozásában az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésében foglaltak alapján összegyűjtött információk felhasználásával kellett meghatározni. A Kínából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek esetében az áralákínálás mértéke a felülvizsgálati időszakban - a dömpingellenes vámot figyelmen kívül hagyva - 47,4 % és 58,2 % között mozgott.
2.3. A Dél-Afrikából származó behozatal
2.3.1. A Dél-Afrikából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára
(89)
Az Eurostat adatai szerint a Dél-Afrikából származó érintett termékek behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 77 %-kal csökkent. 2009-ben jelentős, 94 százalékpontos visszaesés figyelhető meg, amelyet csekély, 17 százalékpontos növekedés követett a felülvizsgálati időszakban.
(90)
A dél-afrikai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,5 %-ról 0,1 %-ra esett vissza.
(91)
Az importtermékek árai a figyelembe vett időszakban egyenletesen, 52 %-kal emelkedtek.
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Import
(tonna)
1 229
846
73
281
Index
100
69
6
23
Piaci részesedés (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Index
100
68
7
29
Importár
1 504
1 929
2 217
2 280
Index
100
128
147
152
2.3.2. Áralákínálás
(92)
Az áralákínálást az együttműködő dél-afrikai gyártó exportárainak felhasználásával, a dömpingellenes vámok nélkül határozták meg és negatívnak találták. Tekintettel arra, hogy Dél-Afrikában nincs másik exportáló gyártó, ez a megállapítás az ország egészére érvényes.
3. Az intézkedések hatálya alá vont országokból származó behozatal
3.1. Koreai Köztársaság
(93)
A fenti (3) preambulumbekezdésben említettek szerint megállapították, hogy a Kínára vonatkozó eredeti intézkedéseket a Koreai Köztársaságon (Dél-Korea) keresztül kijátszották. Következésképp a Kínából származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat - a tizenegy, tényleges dél-koreai gyártó által előállított termékek kivételével - kiterjesztették a Dél-Koreából feladott hasonló acél drótkötelek és -kábelek behozatalára.
(94)
A behozatal a kijátszás elleni vizsgálatot, illetve a dömpingellenes vámok Dél-Koreából feladott importtermékekre történő kiterjesztését követően jelentősen visszaesett és a piaci részesedés a 2007. évi 18,7 %-ról 12,8 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszakban. Úgy tűnik, hogy ez a százalékarány megfelel a mentességet élvező tényleges koreai exportáló gyártók részesedésének.
3.2. Moldova
(95)
Megállapították, hogy a Moldovából származó vagy onnan feladott importtermékek mennyisége a figyelembe vett időszakban közel nulla volt. Így további elemzést nem tartottak szükségesnek.
3.3. Marokkó
(96)
A Marokkóból származó vagy onnan feladott behozatal a figyelembe vett időszakban 51 %-kal csökkent. Ez ugyanebben az időszakban 0,5 %-nál kisebb piaci részesedést jelentett.
4. A dömpingellenes intézkedésekkel érintett egyéb országok
(97)
Az Eurostat adatai szerint az Orosz Föderációból származó, az 1601/2001/EK rendelet (12) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatala a figyelembe vett időszakban 41 %-kal csökkent.
(98)
Az orosz import piaci részesedése a 2007. évi 1,5 %-ról 1,1 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(99)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolja.
5.1. Előzetes megjegyzések
(100)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészt a (75) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk, másrészt a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján határozták meg.
(101)
Mintavétel esetén a bevált gyakorlatnak megfelelően bizonyos kármutatókat (termelés, kapacitás, termelékenység, készletek, értékesítés, piaci részesedés, növekedés és foglalkoztatás) az uniós gazdasági ágazat egészére nézve elemeznek, míg az egyes vállalatokkal kapcsolatos kármutatókat, vagyis az árat, a termelési költségeket, a nyereségességet, a béreket, a beruházásokat és azok megtérülését, a pénzáramlást és a tőkebevonási képességet a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk alapján vizsgálják meg.
(102)
A mintába felvett Bridon-csoport egyik tagja, a Bridon International Limited a figyelembe vett időszakban GBP-ben vezette a könyvelését. Ennek eredményeként bizonyos kármutatók alakulására a figyelembe vett időszakban hatással volt a GBP és az EUR átváltási árfolyamának ingadozása.
5.2. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok
a) Termelés
(103)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 2007 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal, vagyis 182 681 tonnáról 165 394 tonnára csökkent. A termelés volumene 2008-ban változatlan volt, majd 2009-ben, a globális gazdasági visszaesés következményeként jelentős mértékben, 13 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban helyreállt, és négy százalékponttal emelkedett. A termelés volumene - az EU-n kívüli piacokon tapasztalható kereslet miatt - kisebb mértékben esett vissza, mint a fogyasztás az uniós piacon.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
A termelés volumene
(tonnában)
182 681
182 691
159 266
165 394
Index
100
100
87
91
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(104)
A figyelembe vett időszak során a termelési kapacitás 6 %-kal csökkent. 2009-ben 10 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban négy százalékponttal nőtt. Mivel a termelés arányában jobban visszaesett, mint a kapacitás, a kapacitáskihasználás a 2007. évi 69 %-ról a felülvizsgálati időszakban 66 %-ra csökkent.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Kapacitás
265 779
261 383
239 312
249 254
Index
100
98
90
94
Kapacitáskihasználás
69 %
70 %
67 %
66 %
Index
100
102
97
97
c) Készletek
(105)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2008-ban és 2009-ben emelkedett, míg a felülvizsgálati időszakban a 2007. évi szintre csökkent.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet
(tonna)
12 656
13 254
12 790
12 651
Index
100
105
101
100
d) Az értékesítés volumene
(106)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 20 %-kal csökkent. 2008-ban 5 %-kal esett vissza, majd 2009-ben - a gazdasági visszaesés következményeként - 24 százalékponttal tovább csökkent. Az értékesítés volumenének változása összhangban van az uniós piac alakulásával, ami 2007 és a felülvizsgálati időszak között - a gazdasági visszaesés eredményeként - 21 %-kal csökkent.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Kapcsolatban nem álló uniós vevők részére történő értékesítés (tonnában)
112 387
106 431
80 340
89 551
Index
100
95
71
80
e) Piaci részesedés
(107)
Az uniós gazdasági ágazatnak 2007 és a felülvizsgálati időszak között sikerült a piaci részesedését változatlanul 44 %-os szinten tartania. 2008-ban azonban az uniós fogyasztás 41 %-ára, míg 2009-ben 40 %-ára csökkent a piaci részesedés.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Piaci részesedés
44 %
41 %
40 %
44 %
Index
100
94
91
100
f) Növekedés
(108)
2007 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás 21 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene csak 20 %-kal esett vissza. Így az uniós gazdasági ágazat szerzett némi piaci részesedést, mivel az érintett országokból származó behozatal ugyanebben az időszakban csaknem két százalékpontot veszített.
g) Foglalkoztatás
(109)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent. A legnagyobb visszaesés 2009-ben következett be, amikor a foglalkoztatás nyolc százalékponttal csökkent. Ez azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat alkalmazkodni tudott az új piaci helyzethez.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
3 052
2 978
2 752
2 694
Index
100
98
90
88
h) Termelékenység
(110)
Az uniós gazdasági ágazat teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban ingadozó volt, mivel 2008-ban két százalékponttal emelkedett, majd 2009-ben öt százalékponttal csökkent, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakban hat százalékponttal ismét nőtt.
Uniós gazdasági ágazat
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység
59,9
61,3
57,9
61,4
Index
100
102
97
103
i) A dömpingkülönbözet nagysága
(111)
A magasnak talált tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása - az érintett országokból származó behozatal teljes volumenét és a dömpingellenes vám meglétét tekintve - nem tekinthető jelentősnek.
5.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok
j) Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(112)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal emelkedtek. Az árak 2009-ig fokozatosan, 16 %-kal nőttek, majd a vizsgálati időszakban öt százalékponttal visszaestek. Az árak alakulása azzal áll összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ig még a gazdasági visszaesés előtt felvett magas árakon tudta teríteni a rendeléseket. Összefügg továbbá azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat folyamatosan átállt a magasabb árkategóriájú, azaz a nagyobb átmérőjű acél drótkötelek és -kábelek forgalmazására.
A mintavételbe bevont gyártók
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna)
3 219
3 492
3 720
3 560
Index
100
108
116
111
k) Bérek
(113)
2007 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent. Az alábbi táblázatból azonban nem lehet egyértelmű következtetést levonni, mivel az alkalmazottankénti béreket a figyelembe vett időszakban erősen befolyásolta a GBP és az EUR átváltási árfolyamának ingadozása.
A mintavételbe bevont gyártók
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Teljes munkaidős egyenértékre számított bérek (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Index
100
92
85
88
l) Beruházások és tőkebevonási képesség
(114)
Noha az acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos beruházások a figyelembe vett időszakban 32 %-kal csökkentek, azok mégis jelentősnek mondhatók, hiszen meghaladták a 35 millió EUR-t. A beruházások főleg a magas árréssel értékesített acél drótkötelekre és -kábelekre koncentrálódtak. A mintába felvett gyártóknak nem okozott nehézséget, hogy a figyelembe vett időszakban tőkét vonjanak be, mivel a beruházások általában néhány éven belül megtérültek.
A mintavételbe bevont gyártók
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
(ezer EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Index
100
73
51
68
m) Nyereségesség az uniós piacon
(115)
A mintába felvett gyártóknak sikerült a teljes figyelembe vett időszak alatt nyereséget elérni. A 2008 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség meghaladta az eredeti vizsgálatban megállapított 5 %-os nyereségcélt. A mintába felvett gyártók által elért eredmény főleg az árak 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti alakulásával magyarázható, illetve az ezen gyártók termékei iránti folyamatos globális keresletnek volt köszönhető, amely lehetővé tette a gyártók számára a fix költségek szétterítését. A nyereségesség felülvizsgálati időszakban tapasztalható visszaesése az árak csökkenésével és a termelési volumen visszaesésével magyarázható, ami kedvezőtlenül hatott a termelési költségre.
A mintavételbe bevont gyártók
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség az EU piacán (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
Index
100
158
307
179
n) Beruházások megtérülése
(116)
A beruházások megtérülése, azaz az acél drótkötelekkel és -kábelekkel kapcsolatos tevékenységeknek közvetlenül az eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett teljes nyeresége, amely közvetve összefügg az acél drótkötelek és -kábelek gyártásával, a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.
A mintavételbe bevont gyártók
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Beruházások megtérülése (%)
24,5
45
76,4
69,6
Index
100
184
312
284
o) Pénzforgalom
(117)
A pénzforgalom 2007 és a felülvizsgálati időszak között javult és a figyelembe vett időszak egészét tekintve nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte.
A mintavételbe bevont gyártók
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás
(ezer EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Index
100
190
298
226
p) A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(118)
Míg a fentiekben vizsgált mutatók azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazatot a gazdasági visszaesés kedvezőtlenül érintette, mivel az értékesítés és a termelés volumene, a foglalkoztatás és a beruházás csökkent, a mutatók azt is jelzik, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította a termelőberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezet elvárásaihoz és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket olyan szegmensekben, ahol magas árrés érhető el. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének a dömpingellenes intézkedések 1999-es bevezetését követően tapasztalható javulása azt bizonyítja, hogy az intézkedések eredményesek és az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásai után helyreállt.
(119)
Az ukrán kormány jelezte, hogy nem érti, hogyan okozhat kárt az uniós ágazatnak az ukrán importokkal szemben bevezetett dömpingellenes vámok megszüntetése, hiszen a kárt jelző mutatói többségében pozitív tendenciát mutattak a gazdasági válság időszakában, különösen pedig 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Az elemzés azonban egy korlátozott időszak, nem pedig az egész figyelembe vett időszak alapján készült. Megjegyzendő, hogy ez az időszak nem mutatja reprezentatívan az általános tendenciát, amely egy olyan helyzetből indult ki, amelyben az elvárható nyereséget még el sem érték; ezt - az uniós ágazatra és mutatóira is hatást gyakorló gazdasági válság ellenére - a figyelembe vett időszak végén érték el. A (112) és (115) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, az uniós ágazat által mutatott viszonylag pozitív általános kép egyrészt a 2008. év végi megrendelések jelentős számával magyarázható, amely megrendeléseket a 2009. év egészében elosztva teljesítettek, másrészt a nem uniós piacok megnövekedett fogyasztásával, ami hozzájárult a nyereséggel kapcsolatos mutatók általános pozitív alakulásához.
5.4. Következtetés
(120)
Noha a fogyasztás 21 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazatnak sikerült megőriznie a piaci részesedését, az árak 11 %-kal emelkedtek, a készletek elfogadható szinten maradtak és a termelési volumen a fogyasztásnál kisebb mértékben esett vissza. A nyereségességet tekintve az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem szenvedett kárt.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE
(121)
Az (55) és (68) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai és ukrán exportáló gyártóknak lehetőségük van arra, hogy a rendelkezésükre álló tartalékkapacitások felhasználásával jelentősen megemeljék az Unióba irányuló kivitelük volumenét. Jelentős, 500 000 tonnát meghaladó tartalékkapacitás áll rendelkezésükre, ami az egész uniós fogyasztással egyenlő. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg tekintélyes mennyiségű kínai és ukrán acél drótkötél és -kábel kerülne az uniós piacra annak érdekében, hogy visszaszerezze és tovább növelje az elvesztett piaci részesedését.
(122)
A (88) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint megállapították, hogy a kínai és az ukrán importtermékek árai alacsonyak és a termékeket az uniós árakhoz képest áralákínálással értékesítik. Az értékesítés valószínűleg ezeken az alacsony árakon folytatódna. Ukrajna esetében az árak a (67) preambulumbekezdésben említettek szerint még tovább is csökkenhetnek. Az ilyen árképzési magatartás, amely azzal párosul, hogy az érintett országok exportőrei az érintett termékből jelentős mennyiséget képesek az uniós piacra juttatni, minden valószínűség szerint megerősítené az EU piacán tapasztalt árleszorító tendenciát és vélhetően kedvezőtlenül befolyásolná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye a fent bemutatottak szerint szoros kapcsolatban áll az EU piacán érvényes árak szintjével. Ezért amennyiben az uniós gazdasági ágazatnak egyre növekvő mennyiségű, dömpingáron értékesített kínai és ukrán importtermékekkel kellene felvennie a versenyt, akkor a pénzügyi helyzete az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint valószínűleg romlana. Ez alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
(123)
Dél-Afrikát illetően a tartalékkapacitások a (63) preambulumbekezdésben említettek szerint korlátozottnak tűnnek. Megállapították, hogy az EU-ban érvényesített dél-afrikai exportárak a (92) preambulumbekezdésben kiemelteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat árainál nem alacsonyabbak. Mivel kis mennyiségben kerül az uniós piacra exportált termék, az Unión kívüli öt legfontosabb piacra exportált dél-afrikai acél drótkötelek és -kábelek árait terméktípusonként összehasonlították az uniós gazdasági ágazat áraival. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat árainál ezek az árak nem alacsonyabbak.
(124)
Figyelembe véve, hogy korlátozott tartalékkapacitás áll rendelkezésre és nem történt áralákínálás, megállapították, hogy a Dél-Afrikából származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem eredményezné az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(125)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Ukrajnával szemben jelenleg érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdeket valamennyi érintett különböző érdekeinek értékelése alapján határozták meg. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is.
(126)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem állna érdekében a Kínából és Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(127)
Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt megerősítette az is, hogy a figyelembe vett időszakban az ágazat gazdasági helyzete kedvezően alakult. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megőrizte a piaci részesedését, éles ellentétben áll az intézkedések 1999-es elrendelését megelőző helyzettel. Azt is meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége 2007 és a felülvizsgálati időszak között ugyancsak javult. Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az intézkedéseket a Marokkóból, Moldovából és Dél-Koreából érkező behozatalon keresztül kijátszották. Ha ez nem történt volna meg, az uniós gazdasági ágazat helyzete még kedvezőbben alakult volna.
(128)
Megalapozottan az várható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válik az intézkedések fenntartása. Amennyiben a Kínából és Ukrajnából származó behozatal elleni intézkedéseket nem tartanák érvényben, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét kárt szenvedne az érintett országokból származó, nagyobb mennyiségű, dömpingáron értékesített importtermékek miatt, pénzügyi helyzete pedig tovább romlana.
3. Az importőrök érdeke
(129)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A (11) preambulumbekezdésben említettek szerint két importőr küldte vissza a kitöltött kérdőívet és működött együtt teljes körűen ebben az eljárásban. Arról számoltak be, hogy az intézkedések áremelkedést eredményeztek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy léteznek más beszerzési források is és az egyéb országokból származó importtermékek árai hasonlóak a kínai árakhoz.
(130)
A fentiek alapján megállapították, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedéseknek nincs lényegesen negatív hatása az importőrök pénzügyi helyzetére és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.
4. A felhasználók érdeke
(131)
Az acél drótköteleket és -kábeleket igen változatos célokra használják, ezért az érintett felhasználó iparágak köre igen széles lehet, például halászat, (tengeri) hajózás, olaj- és gázipar, bányászat, erdészet, légi közlekedés, magas- és mélyépítés, építőipar, felvonók. A felhasználó iparágak előbbi felsorolása nem teljes körű.
(132)
A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőívet. A (16) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen felhasználó működött együtt az eljárásban. Arról számolt be, hogy az intézkedések miatt nem érte kár, mivel más beszerzési források is rendelkezésre álltak és az acél drótkötelek és -kábelek a termelési költségeiben nem jelentenek nagy tételt. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy mivel az acél drótkötelek és -kábelek költsége a felhasználó iparágakban elhanyagolható tételt jelent és más beszerzési források is rendelkezésre állnak, a hatályban lévő intézkedések a felhasználó iparágat jelentősen nem befolyásolják.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(133)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(134)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából és Ukrajnából származó érintett termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, a Dél-Afrikából származó behozatal esetében pedig azok megszüntetését szándékozik javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, amely alatt a közzétételt követően előterjeszthették észrevételeiket. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely megváltoztatta volna a fent említett következtetéseket.
(135)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozóan elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Ezzel ellentétben a Dél-Afrikából származó behozatalra vonatkozó intézkedések hatályukat kell, hogy veszítsék.
(136)
A fenti (2) és (3) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Ukrajnából és Kínából származó érintett termékek behozatalára vonatkozóan érvényben lévő dömpingellenes vámok hatályát kiterjesztették a Moldovából, Marokkóból és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azokat ezekből az országokból származóként jelentették-e be vagy sem. Az érintett termékek behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (2) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Moldovából, Marokkóból és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azokat ezekből az országokból származóként jelentették-e be vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól az 1886/2004/EK rendelet alapján mentességet élvező marokkói exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia. A kiterjesztett intézkedések alól a 400/2010/EU végrehajtási rendelet alapján mentességet élvező tizenegy dél-koreai exportáló gyártónak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre, beleértve a zárt sodrású köteleket, a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket azonban nem, amelyeket jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 (TARIC-kódok: 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 és 7312109819) KN-kódok alá sorolnak be.
2. Az (1) bekezdésben leírt és a Kínai Népköztársaságból származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 60,4 %.
3. Az (1) bekezdésben leírt Ukrajnából származó termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított CIF nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 51,8 %.
4. A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám - a (2) bekezdésben leírtak szerint - kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Marokkóból szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt Marokkóból származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912, 7312109812), kivéve a Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokkó által gyártott termékeket (TARIC kiegészítő kód: A567), továbbá kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságból szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt a Koreai Köztársaságból származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913, 7312109813), kivéve az alábbi felsorolásban szereplő vállalatok által gyártott termékeket:
Ország
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
Koreai Köztársaság
Bosung Wire Rope Co. Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co. Ltd., 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co. Ltd., 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co. Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg., 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co. Ltd., 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co. Ltd., 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co. Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Az Ukrajnából származó behozatalra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám - a (3) bekezdésben leírtak szerint - kiterjed ugyanezen acél drótkötelek és -kábelek Moldovából szállított behozatalára, tekintet nélkül arra, hogy azt Moldovából származónak jelentették-e be, vagy sem (TARIC-kódok sorrendben: 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911, 7312109811).
6. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
7. A Dél-Afrikából származó és jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá sorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és -kábelekre - beleértve a zárt sodrású köteleket, a rozsdamentes acélból készült köteleket és kábeleket azonban nem - vonatkozó felülvizsgálati eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 27-én.