KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 627/2011
af 27. juni 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 30. september 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 16. august 2010 af Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union ("Defence Committee") på vegne af to grupper af EU-producenter ("klagerne"), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af sømløse rør af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og Kinas repræsentanter, kendte importører, leverandører og brugere såvel som deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i De Forenede Stater ("USA"), da USA blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen overvejet at anvende stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at give Kommissionen mulighed for at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den undersøgte vare i undersøgelsesperioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
a) Stikprøve af kinesiske eksporterende producenter
(6)
Ud af de 31 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der gav sig til kende, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre (grupper af) virksomheder, som tegner sig for 25 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP, og udgør over 38 % af alle de samarbejdsvillige eksportører i UP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt, men gjorde ikke indsigelse imod den foreslåede stikprøve.
b) Stikprøve af EU-producenter
(7)
Ud af de 21 EU-producenter, som Kommissionen kontaktede, fremlagde elleve de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve af to grupper, der repræsenterer fem EU-producenter. Stikprøven blev udtaget på grundlag af salgs- og produktionsmængder. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for 48 % af det samlede EU-salg fra alle EU-producenter og for 80 % fra de producenter, der gav sig til kende.
(8)
Ud af de 62 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede kun fem virksomheder stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb. Derfor blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at udtage en stikprøve, og der blev udsendt spørgeskemaer til alle disse virksomheder. I sidste ende var der kun to importører, der besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
c) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(9)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, hvis undersøgelsen skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(10)
Tre (grupper af) virksomheder anmodede om individuel undersøgelse. Undersøgelsen af disse anmodninger i den midlertidige fase kunne ikke lade sig gøre inden for den fastsatte frist. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt disse virksomheder kan indrømmes en individuel undersøgelse.
(11)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina og for de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og en bruger.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på analysen af markedsøkonomisk eller individuel behandling og for en midlertidig afgørelse af, hvorvidt der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående virksomheder.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Tyskland;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Tyskland;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanien.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen visse sømløse rør af rustfrit stål, undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 ("den pågældende vare"). Dette omfatter ubearbejdede "huljern", varmebehandlede varer og koldbehandlede varer.
(16)
I produktionsprocessen anvendes normalt cylindre ("billets") af rustfrit stål som råmateriale. I første fase af produktionen fremstilles et ufærdigt "huljern" ved anvendelse af enten en ekstruderingsproces eller en varmudstansningsproces. Efterfølgende kan huljernet først behandles ved en varmebehandlingsproces, hvorved der opnås et varmebehandlet rør, og videreforarbejdes ved en koldbehandlingsproces ("cold pilger process") eller ved en koldtrækningsproces, hvorved der opnås et koldbehandlet rør. Alle slags varer (huljern, varmebehandlede og koldbehandlede rør) har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(17)
Sømløse rør af rustfrit stål bruges hovedsageligt i følgende industrier: den kemiske og petrokemiske industri, gødningsproduktion, kraftværker, bygge- og anlægsvirksomhed, farmakologi og medicinske teknologier, bioteknologi, vandrensning og affaldsforbrænding, olie- og gasudvinding og -produktion, kulforarbejdning og gasbehandling, forarbejdning af levnedsmidler.
(18)
En EU-producent, der videreforarbejder rør af rustfrit stål, hævdede, at hvis der blev indført foranstaltninger, burde KN-kode 7304 49 10 ikke være omfattet af deres anvendelsesområde, fordi den dækker ufærdige huljern udelukkende bestemt til videreforarbejdning. Undersøgelsen viste imidlertid, at både EU og denne EU-producents kinesiske leverandører angav de varer, der blev solgt til denne producent, som varmebehandlede eller koldbehandlede varer.
(19)
Angivelsen af disse varer som "ubearbejdede huljern udelukkende bestemt til fremstilling af rør med andet tværsnit eller anden godstykkelse" vedrører faktisk varer, som ikke nødvendigvis har andre fysiske egenskaber, de har blot en anden anvendelse. Det blev midlertidigt konkluderet, at der ikke var nogen grund til at udelukke "ubearbejdede huljern" fra varedefinitionen.
2. Samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og visse sømløse rør af rustfrit stål, der sælges på hjemmemarkedet i Kina, samt visse sømløse rør af rustfrit stål, som sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(22)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
Virksomhedernes beslutninger og udgifter afspejler markedsvilkårene uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne afspejler markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3.
Der er ingen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(23)
I forbindelse med denne undersøgelse anmodede alle tre stikprøveudvalgte (grupper af) eksporterende producenter om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(24)
Det blev ved undersøgelsen fastslået, at ingen af de stikprøveudvalgte (grupper af) kinesiske eksporterende producenter opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(25)
Ingen af virksomhederne opfylder kravene i kriterium 1 på grund af statslig indgriben i afgørelser vedrørende anskaffelse af de vigtigste råmaterialer (især billets af rustfrit stål, ingots og rundstål). Disse råmaterialer udgør et godt stykke over 50 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare (sømløse rør af rustfrit stål). Derfor er disse råmaterialer langt det største input i produktionen af den pågældende vare.
(26)
Den kinesiske stat spiller en vigtig rolle i fastsættelsen af priser på råmaterialer til sømløse rør af rustfrit stål og griber konstant ind på markedet med følgende instrumenter: eksportafgift og ingen momsrabat. For det første har de vigtigste råmaterialer til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, været pålagt en eksportafgift på 15 % siden 1. januar 2008. For det andet yder staten ikke momsrefusion på eksport af disse råmaterialer.
(27)
De stikprøveudvalgte virksomheder køber deres vigtigste råmaterialer til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål på det kinesiske hjemmemarked. Det fremgik af undersøgelsen, at de kinesiske priser på råmaterialer i gennemsnit og afhængigt af stålkvaliteten er omkring 30 % lavere end dem på verdensmarkederne (USA eller EU).
(28)
Da Kina må importere størstedelen af sin jernmalm til internationale markedspriser, er det klart, at der ikke findes nogen naturlige komparative fordele, som kan forklare de lave priser på råmaterialerne på det kinesiske hjemmemarked. Samtidig har en række undersøgelser i årevis peget på betydelig statslig indgriben i denne sektor (3). Det fremgår af rapporterne, at den kinesiske regering har udpeget 14 "nøgle"-industrier og syv "søjle"-industrier. Vigtige nedstrømsbrugere af specialstål er blandt de syv "søjle"-industrier, der støttes gennem den kinesiske regerings industripolitikker (4). Den negative indvirkning af eksportafgifter og delvis momsrabat fremhæves også i WTO's handelspolitiske evalueringer af Kinas handelspolitikker og -praksis (5).
(29)
Som fastslået i WTO's handelspolitiske evalueringer medvirker brugen af politikinstrumenter som eksportafgifter og momsrabat til at nedbringe eksportmængden af de pågældende råmaterialer og lede forsyningerne i retning af hjemmemarkedet, og den fører til et nedadgående pres på hjemmemarkedspriserne på disse varer (6). I forbindelse med den igangværende undersøgelse blev der faktisk konstateret en betydelig prisforskel mellem hjemmemarkedspriserne og verdensmarkedspriserne. Sådan en forskel udgør indirekte bistand til nedstrømsvirksomheder på hjemmemarkedet og dermed en komparativ fordel for dem. Dette argument styrkes yderligere af den kendsgerning, at der ikke opkræves eksportafgift på eksport af den pågældende vare (sømløse rør af rustfrit stål), som også nyder godt af momsrabat.
(30)
Den nuværende undersøgelse viser ved at fastslå forskelle i brugen af eksportafgifter og momsrabatter både for opstrøms- og nedstrømsvirksomheder, at der er tale om statslig indgriben, hvilket kan konkluderes ud fra den betydelige prisforskel på råmaterialerne af rustfrit stål (især billets af rustfrit stål, ingots og rundstål) på det kinesiske marked og verdensmarkederne.
(31)
I betragtning af prisforskellen mellem det kinesiske hjemmemarked og verdensmarkederne ville producenterne på hjemmemarkedet af ovennævnte råmaterialer - uden statslig indgriben - være tilbøjelige til at eksportere deres varer til markeder med højere priser, hvor de kunne opnå større fortjenester. De kinesiske toldstatistikker bekræfter faktisk, at der praktisk talt ikke finder nogen eksport sted af billets af rustfrit stål fra Kina til resten af verden. I 2009 var eksporten af ingots af rustfrit stål og andre ubearbejdede former for rustfrit stål på under 2 tons og i 2010 på under 5 tons. Dette er et yderligere argument til påvisning af statslig indgriben på markedet for råmaterialer.
(32)
Den kinesiske praksis bør betragtes som en underliggende faktor for statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende råmaterialer. Den nuværende kinesiske ordning med høje eksportafgifter og ingen momsrefusion for eksport af råmaterialer har i alt væsentligt ført til en situation, hvor kinesiske priser på råmaterialer fortsat fastsættes ved statslig indgriben og efter al sandsynlighed fremover fortsat vil udgøre en støtte til de kinesiske producenter af sømløse rør af rustfrit stål.
(33)
For så vidt angår kriterium 1, undlod en af virksomhederne endvidere at medtage to forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer i sine stikprøveoplysninger og sin anmodning om markedsøkonomisk behandling. Virksomheden hævdede, at disse leverandører leverer små mængder, og at den kendsgerning, at de ikke blev indberettet, ikke kunne og ikke ville påvirke resultatet af undersøgelsen væsentligt. Det bemærkes, at Kommissionen først og fremmest skal danne sig et samlet billede af alle virksomheder i en gruppe, der beskæftiger sig med produktion og salg af den pågældende vare, uanset disse virksomheders størrelse og størrelsen af deres salg. Det bemærkes endvidere, at leverancerne af råmaterialer er splittet temmelig meget op og fordelt på en række små leverandører. Det konkluderedes, at virksomheden - ud over den ovenfor beskrevne fordrejning af de vigtigste råmaterialer - ikke kunne påvise, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og at udgifterne afspejlede markedsværdierne.
(34)
Ud over kriterium 1 undlod visse virksomheder også at påvise, at de opfyldte kriterium 2 og 3. To virksomheder kunne ikke påvise, at de havde ét klart sæt regnskabsforskrifter, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. For en virksomheds vedkommende var uoverensstemmelser i regnskaberne ikke afspejlet i revisionsrapporten. En anden virksomhed kunne ikke fremlægge regnskaber for visse driftsår.
(35)
Endelig var der en virksomhed, som modtog lån fra statsejede banker til gunstige rentesatser, der var betydeligt lavere end markedsrentesatserne. Dette viser, at produktionsomkostningerne og den finansielle situation er underlagt fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(36)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling blev der modtaget bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og tre stikprøveudvalgte (grupper af) berørte eksporterende producenter.
(37)
En virksomhed hævdede, at Kommissionens afgørelse om at afvise markedsøkonomisk behandling var påvirket og dermed fordrejet af beregningen af dumpingmargenen. Det bør i den forbindelse bemærkes, at afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling går forud for beregningen af dumping og den kontrol, som fandt sted udelukkende af oplysningerne i forbindelse med afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Påstanden er derfor ubegrundet.
(38)
En virksomhed hævdede, at den ikke var forpligtet til at indsende anmodninger om markedsøkonomisk behandling for forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer. Dette argument må afvises. Det fremgik klart af indledningsmeddelelsen, at navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der beskæftiger sig med produktion og/eller salg af den undersøgte vare (til eksport og/eller på hjemmemarkedet), samt en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter, skal indberettes til Kommissionen.
(39)
Virksomheden hævdede endvidere, at fordrejningerne på markedet for råmaterialer ikke var væsentlige, fordi 17,5 % af råmaterialerne importeres fra ikke forretningsmæssigt forbundne internationale leverandører, og resten købes fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder. De oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, viser, at omkring 30 % af råmaterialerne indkøbes lokalt, og resten importeres hovedsageligt fra forretningsmæssigt forbundne leverandører. I den forbindelse bør det bemærkes, at afregningspriser fra forretningsmæssigt forbundne leverandører normalt ikke betragtes som pålidelige oplysninger. Endvidere er virksomhedens købspriser på råmaterialer fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører generelt betydeligt lavere end priserne i EU eller USA, hvilket også gør sig gældende for de øvrige undersøgte eksporterende producenter. Påstanden afvises derfor.
(40)
En virksomhed anfægtede Kommissionens beregning af prisforskellen mellem priserne på råmaterialer på det kinesiske hjemmemarked og verdensmarkederne. Efter en kontrol bekræfter Kommissionen denne beregning. Virksomheden tog navnlig ikke hensyn til de ekstragebyrer for stål, som leverandørerne i USA og EU anvendte. Påstanden må derfor afvises.
(41)
En virksomhed hævdede endvidere, at afvigelserne mellem selvangivelsen og årsregnskabet var normale og ikke væsentlige, og derfor var der ingen pligt til at afgive forklaringer i noterne til regnskabet. Dette burde derfor ikke have haft en indvirkning på Kommissionens afgørelse. Det bemærkes, at afvigelserne vedrørende det årlige overskud er tæt på 30 mio. RMB og derfor burde være blevet betragtet som væsentlige og dermed være blevet forklaret i noterne til regnskabet.
(42)
En anden påstand vedrørte et påstået brud på WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger og EU's antisubsidiegrundforordning (7). Virksomheden hævdede, at en afvisning af anmodningen om markedsøkonomisk behandling ud fra den begrundelse, at virksomhederne muligvis modtager subsidier, har den virkning, at eksportøren straffes for subsidier, der anses for ulovlige, uden at det er dokumenteret. Dette argument må afvises. Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling er ikke blevet afvist ud fra en begrundelse om mulige subsidier, men ud fra specifikke grunde, der fremgår af betragtningerne ovenfor og de detaljerede fremlagte dokumenter om markedsøkonomisk behandling, som parterne har fået tilsendt. Hovedårsagen til afvisningen af markedsøkonomisk behandling var konstaterede fordrejninger på markedet for råmaterialer. Det bør desuden fremhæves, at virksomhederne f.eks. opnåede lån fra statsejede banker til gunstige rentesatser, der var betydeligt lavere end markedsrentesatserne, hvilket tydeligt peger på overførsel fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(43)
Det konkluderes, at ingen af de modtagne bemærkninger var af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne vedrørende afgørelsen om markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
at eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, frit kan tilbageføre kapital og fortjeneste
-
at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit
-
at størstedelen af aktierne tilhører private; statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at selskabet er tilstrækkelig uafhængigt af statslig indgriben
-
at valutaomregninger foretages til markedskursen, og
-
at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(45)
De tre ovennævnte stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling. Det blev midlertidigt konstateret, at alle disse tre stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
a) Referenceland
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(47)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den agtede at bruge USA som referenceland ved fastsættelsen af den normale værdi for Kina. En part hævdede, at Indien var et bedre referencemarked, fordi landet har et udviklingsniveau, der svarer til Kinas. Kommissionen mødte ingen samarbejdsvilje fra de indiske producenter. USA virkede oprindelig som et egnet referenceland i betragtning af sin åbenhed over for importkonkurrence (toldsatser på 0 % i forhold til 10 % i Indien) og et rimelig godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet med 15 til 20 producenter i USA.
(48)
Spørgeskemabesvarelserne og kontrolbesøget afslørede imidlertid, at USA ikke er et egnet referenceland. Alle de samarbejdsvillige producenter i USA er afhængige af import af råmaterialer og færdigvarer fra deres EU-moderselskaber og opretholder en begrænset produktionsaktivitet i USA, især for at kunne udføre kundespecifikke eller tidskritiske ordrer. De samarbejdsvillige USA-producenters produktionsmængde udgør rent faktisk en brøkdel af deres europæiske moderselskabers. Vigtigst af alt har USA's samarbejdsvillige producenter imidlertid forarbejdningsomkostninger, der afspejler deres særlige fremstillingsforhold. Disse omkostninger fører til høje hjemmemarkedspriser på USA's marked.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(49)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder EU. I betragtning af at den normale værdi ikke kunne fastsættes på grundlag af priser eller beregnede værdier i USA af de i foregående betragtning anførte grunde, blev den anden metode undersøgt. Af de nedenfor anførte grunde er denne metode imidlertid heller ikke egnet i det foreliggende tilfælde. I lighed med USA's salgspriser på hjemmemarkedet vil USA's eksportpriser også blive påvirket af høje produktionsomkostninger og af den kendsgerning, at eksportmængderne ville blive begrænsede, dvs. under 2 % af den kinesiske eksport til EU. Det tyder også på, at en del af denne eksport foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder og derfor ikke er velegnet til fastsættelse af den normale værdi.
(50)
Som et alternativ til ovennævnte to metoder fremgår det af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), at den normale værdi kan fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Denne metode er midlertidigt blevet anvendt i det foreliggende tilfælde, i betragtning af at undersøgelsen i denne fase fastslog, at USA ikke er et egnet referenceland.
(51)
For de varetyper, der blev eksporteret af de stikprøveudvalgte kinesiske (grupper af) eksporterende producenter, og som ikke blev solgt af de stikprøveudvalgte EU-producenter, anvendte Kommissionen midlertidigt de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, for de varetyper, der kommer tættest på med samme diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne).
4. Eksportpris
(52)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
5. Sammenligning
(53)
Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos de stikprøveudvalgte eksportører med de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser på hjemmemarkedet, jf. betragtning 50 ovenfor.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev navnlig indrømmet en justering for indirekte skatter, søtransport og forsikring, fragt i eksportlandet, omkostninger til garantier, provisioner, kreditomkostninger, bankgebyrer, forskelle i handelsled og, jf. betragtning 70 nedenfor, kvalitetsopfattelse.
6. Dumpingmargener
(55)
De midlertidige dumpingmargener blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
a) For samarbejdsvillige stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(56)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, fastslået på grundlag af en sammenligning af en vejet gennemsnitlig normal værdi fastsat ud fra priser, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, behørigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 50 og 51 ovenfor, og den enkelte virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris på den pågældende vare til EU som anført ovenfor.
(57)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomheder i stikprøven
Midlertidig dumpingmargen
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(58)
Dumpingmargenen for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som et vejet gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(59)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
c) Alle andre (ikke samarbejdsvillige) eksporterende producenter
(60)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen (de samarbejdsvillige virksomheder tegner sig for ca. 64 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP) blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for de stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder.
(61)
På det grundlag er det midlertidige landsdækkende dumpingniveau, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 83,2 %.
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(62)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 21 producenter i EU. I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, anses alle 21 nuværende EU-producenter for at udgøre EU-erhvervsgrenen ("EU-erhvervsgrenen").
(63)
To grupper af EU-producenter bestående af fem EU-producenter blev udvalgt til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7, og de tegnede sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af samme vare. Ud af de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter var den virksomhed, som krævede en begrænsning af varedækningen (jf. betragtning 16 og 17 ovenfor) ikke enig i udtagelsen af stikprøven. Producenten indvendte navnlig, at stikprøven kun omfatter virksomheder, der både er på "markedet for færdigvarer" og "markedet for udgangsmateriale", og at stikprøven udelukkende består af klagere. Det gentages, at den pågældende virksomhed køber udgangsmateriale af både Kina og EU-erhvervsgrenen. Producenten kunne imidlertid ikke bevise, at der faktisk findes sådanne to separate markeder. Producenten tegnede sig desuden for under 2 % af den samlede EU-produktion i UP, hvorimod de to grupper af virksomheder blev udvalgt ud fra de objektive kriterier i betragtning 7 og 8 ovenfor.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet ud fra de oplysninger, der var modtaget fra Defence Committee, som repræsenterer klagerne, jf. betragtning 2 ovenfor, og importtal for EU-markedet fra Eurostat. Sidstnævnte oplysninger måtte justeres en smule, for så vidt angår import fra Sydafrika og Japan for visse perioder, fordi disse oplysninger var fordrejede på grund af ukorrekt indberetning af oplysninger.
(65)
EU-forbruget faldt kraftigt med 35 % mellem 2006 og UP. Forbruget var dog vokset en smule mellem 2006 og 2007, toppede i 2007 og dalede derefter støt år for år indtil UP.
Tabel 1
EU-forbruget
2006
2007
2008
2009
UP
Enheder (tons)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indeks
100
116
101
78
65
(66)
Den betragtede periode var faktisk præget af betydelige markedsudsving, hovedsageligt på grund af en betydelig volatilitet i efterspørgslen efter rør af rustfrit stål. 2007 og de første tre kvartaler af 2008 kan karakteriseres ved et stærkt voksende marked. I sidste ende fik den økonomiske krise en stor indvirkning på efterspørgslen. Denne indvirkning begyndte at vise sig i sidste kvartal af 2008, blev alvorligere i løbet af 2009, fortsatte i første halvdel af 2010 og havde således konsekvenser for hele UP. Alt dette afspejler sig i tendensen i EU-forbruget, der var på sit højeste i 2007, hvorefter det aftog år for år.
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde af dumpingimport
(67)
Udtrykt i mængde voksede importen af den pågældende vare fra Kina til EU's marked i den betragtede periode. Importen fra Kina voksede samlet set med 14 % i den betragtede periode. Importen fra Kina fordobledes faktisk næsten mellem 2006 og 2007, hvorimod den dalede år for år mellem 2007 og UP, i høj grad på grund af det dalende forbrug (da markedsandelen forblev stabil mellem 2008 og UP, jf. betragtning 68 nedenfor).
Tabel 2
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
2009
UP
Enheder (tons)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indeks
100
194
182
123
114
3.2. Dumpingimportens markedsandel
(68)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina næsten fordobledes i den betragtede periode og øgedes med 76 % eller 7,9 procentpoint. Denne vækst i markedsandel fandt navnlig sted mellem 2006 og 2007, og markedsandelen forblev efterfølgende på sit høje niveau.
Tabel 3
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indeks
100
167
180
158
176
3.3. Priser
a) Prisudvikling
(69)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Kina ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen på importen fra Kina indtil 2008 og faldt siden mellem 2008 og UP.
Tabel 4
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indeks
100
118
126
100
91
b) Prisunderbud
(70)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de kinesiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i EU. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i markedsopfattelsen af varekvalitet, i handelsled og i omkostninger efter import.
(71)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i UP blev solgt i EU til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 21-32 %, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(72)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår salg og markedsandele, samt de stikprøveudvalgte EU-producenter, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
4.2. Produktion
(73)
EU-produktionsmængden voksede mellem 2006 og 2008, men faldt drastisk mellem 2008 og UP. Dette betydelige fald i produktionen skyldtes både tilbagegangen på markedet og det øgede pres fra dumpingimport.
Tabel 5
Produktion
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion (indeks)
100
107
121
84
66
4.3. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev relativt stabil i den undersøgte periode: Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt imidlertid med 35 % mellem 2006 og UP. I UP faldt kapacitetsudnyttelsesgraden til lidt over det halve af sit niveau i 2008.
Tabel 6
Produktionskapacitet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Kapacitet (indeks)
100
98
101
102
101
Kapacitets-udnyttelse (indeks)
100
109
120
82
65
4.4. Lagerbeholdninger
(75)
Nedenstående tabel viser, at slutlagrene først voksede indtil 2008, da EU-produktionen var på sit højeste, men derefter begyndte at aftage som følge af de lavere niveauer af fremstillingsvirksomhed.
Tabel 7
Lagerbeholdninger
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Lagerbeholdninger (indeks)
100
124
168
138
118
4.5. EU-salgsmængder (hele EU-erhvervsgrenen)
(76)
Alle EU-producenters salgsmængde på EU-markedet faldt samlet med 39 %, hvorimod den kinesiske eksport voksede med 14 % i samme tidsrum, jf. betragtning 68 ovenfor. EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængder udviklede sig som følger:
Tabel 8
EU-salg (mængder)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
EU-salg (tons)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indeks
100
110
96
76
61
4.6. Markedsandel (hele EU-erhvervsgrenen)
(77)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3,4 procentpoint mellem 2006 og 2007 og forblev relativt stabil i resten af den betragtede periode med en lille midlertidig stigning i 2009. Samlet set tabte EU-erhvervsgrenen en markedsandel på 3,6 procentpoint, hvorved markedsandelen for dumpingimporten fra Kina som det fremgår af tabel 3 ovenfor nærmest blev fordoblet i den betragtede periode.
Tabel 9
Unionens markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indeks
100
95
95
98
94
4.7. Salgspriser
(78)
For så vidt angår gennemsnitssalgspriser, viser tabellen nedenfor, at EU-erhvervsgrenen satte sine salgspriser op og derefter gradvist satte dem ned år for år indtil UP og nåede prisniveauer, der ligger under dem i 2006. Udviklingen og den store volatilitet i EU-erhvervsgrenens salgspriser skyldtes delvis store svingninger i omkostningerne til råmaterialer.
Tabel 10
EU-salg (gennemsnitspriser)
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitspris pr. ton (indeks)
100
135
126
100
92
4.8. Beskæftigelse
(79)
Beskæftigelsesniveauet fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (se tabel 5 ovenfor), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen forsøgte at tilpasse sin arbejdsstyrke til de forværrede markedsforhold ved at nedsætte arbejdstiden snarere end ved at nedbringe antallet af beskæftigede. Derfor viser tabellen nedenfor beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter. EU-producenternes beskæftigelse i fuldtidsækvivalenter voksede med 11 procentpoint mellem 2006 og 2008, hvorefter den faldt med 19 procentpoint fra 2008 til UP. Alt i alt faldt antallet af fuldtidsækvivalenter med 8 % i den betragtede periode.
Tabel 11
Beskæftigelse
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Beskæftigelse i fuldtids-ækvivalenter (indeks)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivitet
(80)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt, samlet med 29 %. De alvorlige konsekvenser af dumpingimporten fra Kina i en periode med en voldsomt faldende efterspørgsel på markedet forhindrede EU-erhvervsgrenen i at opretholde sit produktionsniveau.
Tabel 12
Produktivitet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Produktions-mængde pr. fuldtidsækvivalent (indeks)
100
102
109
88
71
4.10. Arbejdskraftomkostninger
(81)
EU-erhvervsgrenen har i den betragtede periode været i stand til at kontrollere udviklingen i arbejdskraftomkostningerne. Det fremgår således af nedenstående tabel, at de gennemsnitlige årlige arbejdskraftomkostninger steg en smule i 2007 og 2008, men faldt i 2009 og i UP. I den samlede periode faldt enhedsarbejdskraftomkostningerne med 2 %. Dette fald ville have været mere markant, hvis omkostningerne til fratrædelsesgodtgørelser ikke var blevet medregnet i ovenstående tendens.
Tabel 13
Arbejdskraftomkostninger
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Arbejdskraft-omkostninger pr. ansat (indeks)
100
103
109
100
98
4.11. Rentabilitet og investeringsafkast
(82)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener udviklede sig derfor på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 14
Rentabilitet og investeringsafkast
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Nettofortjeneste (indeks)
100
202
89
- 147
- 188
Investeringsafkast(indeks)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Som det fremgår af ovenstående tabel toppede EU-erhvervsgrenens rentabilitet i 2007 som følge af de usædvanlige markedsvilkår, som alle markedsaktører kunne nyde godt af. Den gennemsnitlige rentabilitet forværredes betydeligt fra 2007, og fortjenesterne ændrede sig til betydelige tab i 2009 og UP.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen.
4.12. Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne udviklede sig som følger (i betragtning af det negative beløb i 2006 blev 2007 ekstraordinært for denne tabel betragtet som referenceår med henblik på at angive likviditetsudviklingen):
Tabel 15
Likviditet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Likviditet (indeks)
Negativ
100
685
175
53
(86)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens likviditet toppede i 2008, og at den efterfølgende faldt indtil udgangen af den betragtede periode og nåede et temmelig lavt niveau i UP.
4.13. Investeringer
(87)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Tabel 16
Investeringer
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Nettoinvesteringer (indeks)
100
192
406
286
183
(88)
Som ovenstående tabel viser, besluttede EU-producenterne at fortsætte med at investere trods deres ovennævnte skrøbelige finansielle situation i 2009 og UP. Dette skyldes, at i) denne type virksomhed normalt fordrer visse flerårige investeringer, som måtte foretages uanset markedssituationen, og at ii) hyppige opgraderinger af maskiner i denne sektor er en forudsætning for fremstilling af større mængder af varer i den højere ende af skalaen (som en indsats for at bevare konkurrenceevnen over for andre producenter).
4.14. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(89)
Dumpingmargenerne for importen fra Kina er meget høje, jf. betragtning 57 ovenfor. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(90)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(91)
Samtidig underbød importen af rør af rustfrit stål fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med op til 32 % i UP (se betragtning 71 ovenfor).
(92)
På baggrund af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(93)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkninger af dumpingimporten
(94)
Mellem 2006 og UP voksede mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 14 % på et marked, der skrumpede med 35 %, hvilket medførte en stigning i markedsandele på EU-markedet på 76 %, fra 10,5 % til 18,4 %.
(95)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 3,6 procentpoint, og dens salgspriser faldt med 8 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte negative rentabilitetsniveauer i UP.
(96)
På grundlag af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at den kinesiske dumpingimport til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(97)
Importen fra andre tredjelande var begrænset i den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end Kina faldt med 4,3 procentpoint fra 26,8 % til 22,5 %.
(98)
De næststørste importkilder i UP var Japan og Ukraine. De havde en markedsandel på 5,2 % hver. Indien havde en markedsandel på 3,0 % og USA en markedsandel på 2,7 % i UP. Nedenstående tabel viser udviklingen i importmængder, priser og markedsandele for de fire største importkilder efter Kina og for importen fra de øvrige tredjelande baseret på tal fra Eurostat. Som nævnt i betragtning 64 ovenfor var det nødvendigt at foretage en lille justering af Eurostats tal for den japanske import for at korrigere for fordrejninger som følge af ukorrekt indberetning af transaktioner.
Tabel 17
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
2009
UP
Japan
Mængde (tons)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Markedsandel (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraine
Mængde (tons)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Markedsandel (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indien
Mængde (tons)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Markedsandel (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Gennemsnitspris (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Mængde (tons)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Markedsandel (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Andre lande
Mængde (tons)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Markedsandel (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (tons)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Markedsandel (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Som anført i tabellen ovenfor øgede Japan i den betragtede periode sin markedsandel moderat med 0,8 procentpoint fra 4,4 % til 5,2 %. Priserne på den japanske import forekommer imidlertid at være langt mere sammenlignelige med EU's priser end priserne på importen fra Kina. Vigtigst af alt var de japanske importpriser i UP væsentlig højere end EU-erhvervsgrenens.
(100)
Importen fra USA fandt sted til priser, der var betydelig højere end EU-erhvervsgrenens i den betragtede periode (undtagen i år 2007). For så vidt angår importen fra Ukraine og importen fra Indien, bevarede de begge en relativt stabil markedsandel på EU-markedet, skønt gennemsnitspriserne på importen fra disse lande alt i alt var lavere end EU-priserne: Ukraines markedsandel faldt fra 5,9 % til 5,2 %, mens Indiens markedsandel voksede fra 2,8 % til 3,0 % i den betragtede periode.
(101)
Det kan konkluderes, at den samlede markedsandel for importen fra alle andre tredjelande end Kina faldt med 4,3 procentpoint fra 26,8 % til 22,5 % i den betragtede periode. Samlet set voksede gennemsnitsimportprisen fra alle andre tredjelande end Kina med 34 % i den betragtede periode (fra 5 586 EUR til 7 484 EUR pr. ton), hvilket står i skarp kontrast til nedsættelsen af den allerede meget lave kinesiske importpris med 9 % og faldet på 8 % i de gennemsnitlige EU-salgspriser.
(102)
På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. Virkningen af markedssvingninger og den økonomiske krise
(103)
2007 og de første tre kvartaler af 2008 kan karakteriseres som et stærkt voksende marked for rør af rustfrit stål, men i sidste ende fik den finansielle og økonomiske krise en stor indvirkning også på denne sektor. Den økonomiske afmatning satte ind i sidste kvartal af 2008, fortsatte i 2009 og havde endog en indvirkning på første halvdel af 2010, dvs. på hele UP. Alt dette afspejler sig i tendenserne i EU-forbruget, der var på sit højeste i 2007, hvorefter det aftog år for år (se tabel 1 ovenfor).
(104)
Ovennævnte fald i forbruget som følge af den økonomiske afmatning havde utvivlsomt også en indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen. Det skal dog bemærkes, at den negative virkning blev betydelig forværret af dumpingimporten fra Kina, som i væsentligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om den økonomiske afmatning kan anses for at have bidraget til den skade, som blev forvoldt i UP, kan dette derfor på ingen måde mindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet. Uden en sådan illoyal konkurrence fra Kina samt den importmængde og det pristryk, som den lagde på EU-producenterne, ville det have været muligt for sidstnævnte at holde deres salgspriser og rentabilitet på relativt acceptable niveauer selv i en situation med faldende efterspørgsel.
(105)
I øjeblikket kan virkningen af dumpingimporten fra Kina, der foregik til priser, som markant underbød EU-salgspriserne i UP, anses for endnu mere skadelig i en periode med økonomisk krise, hvor salgsmængderne og -priserne under alle omstændigheder allerede er under pres på grund af det lavere forbrug.
(106)
Den økonomiske afmatning kan på grundlag af ovenstående forhold ikke anses for at kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina.
3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(107)
For så vidt angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten mindre end hjemmemarkedssalget, uanset om det er alle EU-producenter eller kun stikprøveudvalgte producenter, der undersøges. For så vidt angår udviklingen i eksportsalgsmængden, kunne man opstille følgende tendens for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode:
Tabel 18
EU-erhvervsgrenen - eksportsalg (tons) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
Indeks
100
99
108
88
64
(108)
Det bør fremhæves, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg skrumpede langsommere end dens salg på EU-markedet. Dette kan tyde på, at presset fra dumpingimporten fra Kina er særlig stærkt på EU-markedet. Som følge heraf og af eksportens betydelige andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg (konstant mellem 39 % og 45 % i den betragtede periode) kan EU-producenternes manglende konkurrenceevne på verdensmarkedet med sikkerhed udelukkes.
3.4. Konkurrenceevne for dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(109)
Stålprisernes høje volatilitet og den generelle udvikling i efterspørgslen på markedet førte til betydelige svingninger i omkostningerne til billets af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af den undersøgte vare. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 19
EU-erhvervsgrenen - produktionsomkostninger (EUR pr. ton)
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Indeks
100
120
119
124
118
(110)
Som fastslået i betragtning 78 ovenfor er markedet i Kina for billets af rustfrit stål meget fordrejet. Som følge af denne fordrejning lader eksporterende producenter i Kina til at have mulighed for at foretage eksportsalg af den pågældende vare til EU-markedet med en prisfastsættelse, der sandsynligvis er mindre elastisk over for priserne på råmaterialer, og som medfører priser, der betydeligt underbyder priserne på EU-markedet. Med andre ord har producenterne af rør af rustfrit stål i Kina som følge af fordrejningen på det kinesiske marked for råmaterialer en illoyal konkurrencefordel i forhold til EU-erhvervsgrenen. Denne fordrejning lader til at have bidraget til at give de kinesiske producenter mulighed for at opretholde det lave prisniveau på dumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(111)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra Kina er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt. EU-erhvervsgrenen har i en vis periode været i stand til at kompensere for de negative virkninger af dette pres takket være de usædvanlig positive markedsbetingelser i 2007 og 2008, men dette var ikke længere muligt, da den økonomiske krise medførte en betydelig nedgang i efterspørgslen.
(112)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i denne henseende konstateret, at importen fra andre tredjelande, virkningerne af den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og andre faktorer, herunder fordrejninger på det kinesiske marked for råmaterialer, ikke synes at være af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(113)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der på behørig vis er sondret mellem alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det midlertidigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(114)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng var årsager, som ville få Kommissionen til klart at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for alle berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
(115)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører og brugere. To importører og en bruger indgav spørgeskemabesvarelser inden for tidsfristen.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(116)
En EU-producent modsatte sig indførelsen af antidumpingforanstaltninger, da virksomheden delvis køber ubearbejdede huljern af rustfrit stål fra Kina for at videreforarbejde dem til færdige rør. Producenten tegner sig imidlertid for under 2 % af den samlede EU-produktion.
(117)
Det skal påpeges, at skadesindikatorerne generelt udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(118)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(119)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra Kina. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i EU med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(120)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(121)
Som anført ovenfor blev der ikke udtaget stikprøver af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, da der kun var to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører vedrørte videresalg af den pågældende vare fra Kina.
(122)
Den import, der blev oplyst af disse to importører, repræsenterede imidlertid en forholdsvis lille del af den samlede import fra Kina i UP (langt under 10 %). I betragtning af de høje margener, som importørerne opnåede på videresalget af den pågældende vare i UP, må det antages, at indførelsen af antidumpingtold kunne føre til lavere rentabilitetsniveauer for dem. Ingen af importørerne fremførte imidlertid argumenter ifølge hvilke, indførelsen af antidumpingtold ville være imod deres interesser. Da de begge desuden videresælger rør af rustfrit stål af ikke-kinesisk oprindelse (herunder rør af EU-oprindelse), kan de meget vel beslutte at begynde at foretage indkøb hos ikke-kinesiske leverandører, som ikke påvirkes af tolden.
(123)
Ingen andre importører har samarbejdet ved at indgive en spørgeskemabesvarelse eller uddybende bemærkninger. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
3. Brugernes interesser
(124)
De sømløse rør af rustfrit stål, der er genstand for denne procedure, anvendes til en lang række formål, jf. betragtning 17 ovenfor. Trods dette udviste kun en bruger samarbejdsvilje; denne bruger rør af rustfrit stål til fremstilling af luftkølede varmevekslere og luftkølede kondensatorer og tegner sig for under 1 % af den samlede kinesiske import i UP. Det kan dog midlertidigt konkluderes, at brugernes meget begrænsede samarbejdsvilje tyder på, at indvirkningen på brugerindustriens rentabilitet og økonomiske situation er ret begrænset.
(125)
Det fremgår af denne brugers spørgeskemabesvarelse, at virksomheden ikke vil blive hårdt ramt af antidumpingforanstaltninger, selv ikke for så vidt angår dens afdeling, der bruger rør af rustfrit stål. Hvis man sammenligner værdien af importen af den pågældende vare med omsætningen i den afdeling, som bruger importerede varer, kan virkningen betragtes som ubetydelig.
(126)
Ud fra oplysningerne om denne bruger kan det imidlertid ikke udelukkes, at visse brugervirksomheder, der anvender betydelige mængder rør af rustfrit stål importeret fra Kina, kunne blive negativt påvirket af antidumpingforanstaltninger.
(127)
Ud fra de oplysninger, som den eneste samarbejdsvillige bruger fremkom med, er det umuligt at beregne den samlede beskæftigelse for hele brugerindustrien i EU, i betragtning af dens begrænsede repræsentativitet og den store spredning i anvendelserne.
(128)
Det bør også bemærkes, at foranstaltningernes niveau sandsynligvis ikke vil forhindre kinesisk import i fortsat at forsyne EU-markedet, omend til forhøjede ikke-skadevoldende priser. Endvidere bevirker EU-erhvervsgrenens uudnyttede produktionskapacitet samt de alternative importkilder fra en række andre tredjelande, at der ikke er nogen risiko for forsyningssikkerheden for rør af rustfrit stål på EU-markedet.
(129)
Desuden er EU-erhvervsgrenen trods sine nylige vanskeligheder fortsat den største leverandør til brugerindustrien i EU. Uden indførelse af foranstaltninger og i tilfælde af en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation ville EU-erhvervsgrenens eksistens blive truet, hvilket ville medføre en risiko for forsyningssikkerheden også for brugerne i EU.
(130)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(131)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse brugere, men de vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.
(132)
Det konkluderes midlertidigt på grundlag af ovenstående, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina for at forhindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(134)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe virkningerne af dumping uden at overstige den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(135)
EU-erhvervsgrenen har gjort gældende, at der ved fastsættelsen af skadestærsklen bør anvendes en målfortjeneste på 12 %. Det fremgår imidlertid ikke indtil videre, at denne rentabilitet kan opnås i en normal markedssituation. End ikke i det ekstraordinære år 2007 kunne EU-erhvervsgrenen opnå så høje rentabilitetsniveauer. Ud fra de oplysninger, der blev indsamlet i løbet af undersøgelsen, betragtes en fortjeneste på 5 % midlertidigt som passende for at fastsætte skadestærsklen.
(136)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.
(137)
Følgende skadestærskler er på dette grundlag midlertidigt blevet fastsat:
Virksomhed/virksomheder
Skadestærskel
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
Alle andre virksomheder
71,5 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er skadesmargenen.
(139)
I betragtning af den udbredte samarbejdsvilje blandt kinesiske eksporterende producenter fastsættes satsen for alle andre virksomheder til satsen for den samarbejdsvillige virksomhed i stikprøven med den højeste sats. For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder. På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed/virksomheder
Midlertidig told
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
Alle andre virksomheder
71,5 %
(140)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for "alle andre virksomheder".
(141)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(142)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(143)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål, undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 og 7304900091), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed/virksomheder
Midlertidig told
TARIC-tillægskode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
B121
Alle andre virksomheder
71,5 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2011.
A BIZOTTSÁG 627/2011/EU RENDELETE
(2011. június 27.)
a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
Tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
Mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. szeptember 30-án a Bizottság (a „Bizottság”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2), dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy a KNK) származó, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatala tekintetében.
(2)
Az eljárás megindítása panasz alapján történt, amelyet 2010. augusztus 16-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt - az adott esetben összesen több mint 50 %-ot - képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. A Bizottság az Egyesült Államok (az „USA”) termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
(5)
Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló termelőt, importőrt és közösségi termelőt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és - az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint - adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2009. július 1. és 2010. június 30. között) elvégzett tevékenységekről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott konzultációt.
(a) Egyéb kínai exportáló gyártók
(6)
A jelentkező 31 kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság - az alaprendelet 17. cikkének megfelelően - kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta három vállalat(csoport)ból áll, amelyek a vizsgált időszak során az Eurostat által jegyzett teljes import 25 %-át, illetve a vizsgált időszak során az együttműködő exportőröktől származó teljes volumennek több mint 38 %-át adták. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és nem merült fel kifogás a javasolt mintával szemben.
(b) Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
A Bizottság által megkeresett 21 uniós gyártó közül tizenegy adta meg a kért információkat és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az ezektől az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság két mintacsoportot választott ki, amelyek öt uniós gyártót képviselnek. A mintát értékesítési és termelési volumen alapján állították össze. A mintában szereplő uniós gyártók az összes uniós gyártó teljes EU-s értékesítésének a 48 %-át képviselték, a fellépő gyártóknak pedig a 80 %-át.
(8)
A 62, a Bizottság által megkeresett független importőr közül csak öt vállalat válaszolt határidőben a mintavételi kérdőívekre. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség mintavételre, és a kérdőíveket valamennyi vállalatnak megküldték. Végül csak két importőr válaszolt a kérdőívekre, és működött együtt teljes mértékben a vizsgálat során.
(c) Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(9)
Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek.
(10)
Három vállalat (csoport) egyedi vizsgálatot kért. Ezeknek a kéréseknek a kivizsgálása az átmeneti szakaszban lehetetlen volt a megadott időkereten belül. A döntő szakaszban fog arról döntés születni, hogy egyedi vizsgálatot biztosítanak-e a három vállalat valamelyikének.
(11)
A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a mintavételben szereplő kínai érintett exportáló gyártók és az uniós gyártók számára.
(12)
A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két független uniós importőr és egy felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet.
(13)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu város, Changshu város és kapcsolt vállalkozásai: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe város, Qingpu körzet, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong Tartomány; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong tartomány;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai és kapcsolt vállalkozásaik: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Város, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi város, Banan körzet, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan körzet, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Németország;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Németország;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanyolország.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Vizsgálati időszak
(14)
A dömping és a kár vizsgálata az 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a „vizsgálati időszak” vagy „VI”) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
A vizsgált termékek a jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó egyes, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírtak szerint, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket (’az érintett termékek’). Ez magában foglalja a félkész „üreges” termékeket, a melegen és a hidegen hengerelt termékeket is.
(16)
A termelési folyamat során általában rozsdamentes acél hengereket („bugákat”) használnak nyersanyagként. A termelés első lépéseként készítenek egy félkész „üreges” darabot, vagy extruderrel, vagy pedig meleglyukasztásos eljárással. Ezt követően az üreges munkadarabot először melegen hengerlik, így elkészül egy melegen hengerelt cső, majd hideghengerléses eljárást alkalmaznak (hidegpilgerezés), vagy pedig hideghúzásos eljárással állítanak elő egy hidegen hengerelt csövet. Minden termékfajtának (üreges, melegen hengerelt, hidegen hengerelt csövek) ugyanazok az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, és alapvető felhasználásuk is ugyanaz.
(17)
A rozsdamentes acélból készült csövek főként a következő iparágakban használatosak: vegyi és petrolkémiai ipar, műtrágyagyártás, áramtermelés, mély- és magasépítészet, gyógyszergyártás és orvosi technológiák, biotechnológia, vízkezelés és hulladékégetés, olaj- és gázfeltárás és -kitermelés, szén- és gázfeldolgozás, élelmiszer-feldolgozás.
(18)
Az egyik uniós gyártó, amely rozsdamentes acélcsövek további feldolgozásával foglalkozik, azt kérte, hogy amennyiben intézkedéseket kellene hozni, a 7304 49 10 CN kódot vegyék ki ezek köréből, mivel ez a kód üres félkész termékekre vonatkozik, amelyeket kizárólag további feldolgozásra használnak. A vizsgálat ezzel szemben azt mutatta, hogy az adott uniós termelőnek mind az uniós, mind pedig a kínai beszállítói az adott termelőnek szállított árukat melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt árunak nyilvánították.
(19)
Ezt megerősíti, hogy ezeknek a termékeknek a vámnyilatkozatban szereplő meghatározása, miszerint ezek „feldolgozatlan üreges munkadarabok, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek gyártásához való felhasználásra” olyan árukra vonatkozik, amelyek fizikai tulajdonságai nem feltétlenül különbözők, mindössze a felhasználásuk más. Átmenetileg arra a következtetésre jutottak, hogy a termék meghatározásából nem zárható ki a „feldolgozatlan üreges munkadarab”.
2. Hasonló termék
(20)
Úgy találták, hogy az érintett termék, valamint bizonyos olyan, rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek a KNK belső piacán kaphatók, illetve bizonyos rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek az Unió piacán kaphatók és amelyeket az Unióban állítanak elő, egyforma alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bírnak, és alapvető felhasználási módjuk is azonos. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen azonosnak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(21)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket ugyanezen cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(22)
Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalkozás egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak;
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(23)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra.
(24)
A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.
(25)
A fenti cégek egyike sem felel meg az 1. Kritériumban előírt követelményeknek, mivel az állam beavatkozik a fő nyersanyag (különösen a rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél) beszerzésével kapcsolatos döntésekbe. Ezek a nyersanyagok jóval több mint 50 %-át teszik ki az érintett termékek előállítási költségeinek (varrat nélküli rozsdamentes acél csövek). Ennek megfelelően ezek a nyersanyagok jelentik messze a legnagyobb ráfordítást az érintett termékek előállításában.
(26)
A kínai államnak elsődleges szerepe van a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekhez szükséges nyersanyagok árának a megállapításában, és folyamatosan beavatkozik a piac működésébe a következő eszközökkel: exportadó és a ÁFA vissza nem térítése. Először is, a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek nyersanyagait 2008. január 1. óta 15 %-os exportadó terheli. Másodszor, az állam nem téríti vissza az említett nyersanyagok exportja után fizetett áfát.
(27)
A mintavételbe bevont vállalatok a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártásához használt fő nyersanyagokat a kínai belföldi piacról szerzik be. A Vizsgálat megállapította, hogy átlagosan és az acél fokozatától függően a nyersanyagok kínai ára nagyjából 30 %-kal alacsonyabb a világpiaci (USA vagy EU) árnál.
(28)
Mivel Kínának vasérce nagy részét nemzetközi piaci árakon kell importálnia, egyértelmű, hogy nem rendelkezik semmiféle olyan természetes komparatív előnnyel, amely megmagyarázná a fő nyersanyagok belföldi piacon érvényes rendkívül alacsony árát. Ugyanakkor és több éven keresztül, különféle tanulmányok arról szólnak, hogy az állam jelentősen beavatkozik ebbe a szektorba. (3) Ezek a jelentések arról számolnak be, hogy a Kínai kormány 14 „kulcs” iparágat és hét „pillér” ipart jelölt ki. A különleges acél elsődleges továbbfelhasználói beletartoznak abba a hét „pillérbe”, amelyeket a kínai kormány iparpolitikáin keresztül támogat. (4) Az exportadók és a részleges ÁFA visszatérítések negatív hatását kiemelték a WTO Kereskedelempolitikai Szemléinek azok a részei is, amelyek a KNK kereskedelmi politikáiról és gyakorlatairól szólnak. (5)
(29)
Amint a WTO Kereskedelempolitikai Szemléje megállapítja, az exportadók és az ÁFA visszatérítések olyan eszközök, amelyek alkalmazásával csökkentik a kérdéses nyersanyagok exportjának volumenét, eltérítik a beszállításokat a belföldi piacról, és lefelé irányuló nyomást hoznak létre ezen termékek belföldi áraira (6). A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy jelentős árrés van a belföldi árak és a világpiaci árak között. Ez az árrés implicit módon segíti az értékteremtési lánc későbbi szakaszaiban található belföldi iparágakat, és így versenyelőnyt biztosít a számukra. Ezt az állítást tovább erősíti az a tény, hogy nem vetnek ki exportadót az érintett termék (varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek) exportjára, amely ÁFA visszatérítésben is részesül.
(30)
A jelenlegi vizsgálat azzal, hogy megállapította az exportadók és az ÁFA visszatérítés különböző alkalmazásainak a hatását az értékteremtési lánc korábbi és későbbi szakaszaiban található iparágakra, bizonyította az állami befolyás gyakorlását, ami megállapítható abból, hogy jelentős árkülönbség van a rozsdamentes acél nyersanyagok (különösen a rozsdamentes acélbugák, ingotok és a köracél) árában a kínai és a világpiac között.
(31)
Figyelembe véve a kínai belföldi és a világpiaci árak közötti különbséget, állami beavatkozás nélkül az említett nyersanyagok belföldi termelői olyan piacokra exportálnák inkább a termékeiket, ahol a magasabb árak miatt nagyobb nyereséget érhetnek el. A kínai vámstatisztikák is megerősítik, hogy a KNK-ból a világ többi országába gyakorlatilag nem exportálnak rozsdamentes acélbugákat. 2009-ben a rozsdamentes acél öntvények és a rozsdamentes acél más elsődleges formáinak az exportja még a 2 tonnát sem érte el, 2010-ben pedig kevesebb mint 5 tonnát tett ki. Ez további érv amellett, hogy az állam beavatkozik a nyersanyagok piacán.
(32)
Ezeket a kínai gyakorlatokat mögöttes tényezőnek kell tekinteni abban a folyamatban, melynek során az állam beavatkozik a vállalatok nyersanyagokkal kapcsolatos döntéseibe. Ténylegesen a jelenlegi, a nyersanyagok exportjára magas exportilletékeket kirovó és ÁFA visszatérítést nem adó kínai rendszer alapvetően olyan helyzetet eredményezett, ahol a kínai nyersanyagárak tovább is állami beavatkozás eredményeként alakulnak ki, és minden valószínűség szerint a jövőben is támogatást fognak nyújtani a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek kínai termelőinek.
(33)
Továbbá, ami az 1. kritériumot illeti, az egyik vállalat a mintavételi információban és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben két, vele társult viszonyban álló nyersanyag-beszállítót nem említett. A vállalat azt állította, hogy ezek a beszállítók csak kis mennyiségeket szállítanak, ezért az, hogy a jelentésből kimaradtak, nem gyakorolt és nem is gyakorolhat semmiféle jelentősebb hatást a vizsgálat eredményére. Megjegyezzük, hogy először a Bizottságnak teljes képet kell alkotnia minden olyan vállalatról, amely egy csoport tagjaként részt vesz az érintett termék előállításában vagy értékesítésében, függetlenül ezen vállalatok méretétől vagy az értékesített volumentől. Megjegyezzük továbbá, hogy a nyersanyag-beszállítások meglehetősen elaprózottak, több kisebb beszállító között oszlanak meg. Megállapítást nyert, hogy a társaság elhallgatta a fenti leírt fő tényezők torzító hatását, nem bizonyította, hogy üzleti döntéseit piaci jelzések hatására hozta volna, jelentősebb állami befolyás nélkül, sem azt, hogy a költségei piaci értékeket tükröztek.
(34)
Az 1. kritérium mellett bizonyos vállalatok azt sem tudták bizonyítani, hogy eleget tettek volna a 2. és a 3. kritériumnak. Két vállalat nem tudta bizonyítani, hogy egyetlenegy átlátható, a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak alávetett könyvelést vezetnek. Az egyik vállalat esetében a pénzügyi nyilvántartásokban fellelhető ellentmondásokat a könyvvizsgáló jelentése nem említette. Egy másik vállalat csak néhány évi működésére vonatkozóan tudta bemutatni a pénzügyi beszámolóit.
(35)
Végezetül, az egyik vállalat állami tulajdonú bankoktól kapott hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kapott volna. Ez azt bizonyítja, hogy a termelési költségek és a pénzügyi helyzet a nem-piacgazdasági rendszerből eredő súlyos torzulásokat szenvednek el.
(36)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont három exportáló gyártótól/csoporttól.
(37)
Az egyik vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás elutasításáról szóló döntését befolyásolta a dömpingkülönbözet számítása, így a döntés nem volt elfogulatlan. Ebben a tekintetben meg kell jegyeznünk, hogy a piacgazdasági elbánás megállapítása megelőz mindenféle olyan dömping kalkulációt vagy ellenőrzést, amelyekre kizárólag a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítással kapcsolatos adatokra vonatkozóan került sor. Ennélfogva az állítás megalapozatlan.
(38)
Az egyik vállalat azt állította, hogy neki nem kellett piacgazdasági elbánás iránti kérelmet benyújtania a kapcsolódó nyersanyag beszállítókra vonatkozóan. Ezt az érvet el kell utasítani. Az eljárás megindításáról szóló értesítés világosan kimondta, hogy meg kell adni a Bizottság számára minden olyan kapcsolt vállalkozás nevét és tevékenységének pontos leírását, amely részt vesz a vizsgált termék gyártásában és/vagy értékesítésében (exportra és/vagy belföldön)
(39)
Ezen túlmenően, ez a vállalat azt állította, hogy a nyersanyagok piacán a torzulások nem voltak lényegesek, mivel a nyersanyagok 17,5 %-át független nemzetközi beszállítóktól importálják, a fennmaradó részt pedig főként társult vállalkozásoktól vásárolják. A Bizottság rendelkezésére álló információk azt bizonyítják, hogy a nyersanyagok kb. 30 %-át helyben vásárolják, a fennmaradó részt pedig főként társult beszállítóktól importálják. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a társult beszállítók elszámoló árait általában nem tekintik megbízható információknak. Ezen túlmenően, a társaság által alkalmazott nyersanyag vételárak független beszállítóktól való vásárlás esetében jelentősen alacsonyabbak mint az EU-ban vagy az USA-ban alkalmazott árak a többi vizsgált exportáló gyártó esetében. Ennélfogva az állítást elutasították.
(40)
Az egyik vállalat vitatta a Bizottságnak azt a számítását, amely a belföldi kínai és a világpiaci árak közötti különbözetre vonatkozott. Az ellenőrzést követően a Bizottság megerősíti ezt a számítást. A vállalat különösen is nem vette számításba az USA-beli és uniós beszállítók által az ötvözetekre alkalmazott felárakat. Az állítást ezért el kellett utasítani.
(41)
Az egyik vállalat azt is állította, hogy a nyereségadó-bevallás és a pénzügyi beszámoló közötti eltérések normálisnak tekinthetők, nem jelentősek, és ezért a pénzügyi beszámoló szöveges mellékletében nem voltak kötelesek megmagyarázni az eltéréseket. Ezért ennek nem lett volna szabad hatást gyakorolnia a Bizottság döntésére. Meg kell jegyezni, hogy az éves nyereségre vonatkozó eltérések megközelítik a 30 millió RMB-t, ezért ezeket jelentősnek kellett volna tekinteni, és meg kellett volna őket magyarázni a pénzügyi beszámoló kiegészítő mellékletében.
(42)
Egy másik állítás arra vonatkozott, hogy állítólagosan megsértették a WTO Megállapodást a Támogatásokról és Kiegyenlítő Intézkedésekről, és az EU alapvető Támogatásellenes Rendeletét. (7) A vállalat azt közölte, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítása azon az alapon, hogy a társaságok esetlegesen támogatásban részesülnek, a gyakorlatban megbüntetné az exportőrt olyan támogatások miatt, amelyeknek a törvénytelenné nyilvánítására semmiféle alap nincs. Ezt az érvet el kellett utasítani. A piacgazdasági elbánás iránti kérelmet nem azért utasították el, mert fennállt a támogatás lehetősége, hanem kifejezetten a fenti preambulumbekezdésekben hivatkozott okok miatt, valamint a feleknek megküldött részletes piacgazdasági elbánásra vonatkozó információs dokumentumokban foglaltak alapján. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem kérés elutasításának a fő oka az volt, hogy torzításokat állapítottak meg a nyersanyagok piacán. Ezen túlmenően ki kell emelni, hogy pl. vállalatok állami tulajdonú bankoktól kaptak hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kaptak volna, ami egyértelműen bizonyítja, hogy a korábbi nem-piacgazdasági viszonyok továbbéléséről van szó.
(43)
Összefoglalva, a kapott megjegyzések közül nem volt olyan, ami alapot adott volna a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéssel kapcsolatos megállapítások megváltoztatására.
2. Egyedi elbánás
(44)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; továbbá
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(45)
A három fent említett, a mintavételbe bevont vállalat (vállalatcsoport), akiktől megtagadták a piacgazdasági elbánás alkalmazását, egyedi elbánást is kért. Átmenetileg azt állapították meg, hogy a mintavételbe bevont mindhárom vállalat(csoport) megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglaltaknak, ezért egyéni elbánásban volt részesíthető.
3. Rendes érték
(a) Analóg ország
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.
(47)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az USA lett kijelölve, mint megfelelő analóg ország, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához. Az egyik fél azt állította, hogy India jobb analóg piac lenne, mivel fejlettségi szintje a KNK-hoz hasonló. A Bizottság az indiai termelőktől semmiféle együttműködést nem kapott. Az USA kezdetben megfelelőnek tűnt, mivel nyitott az importversenyre (a vámtarifa 0 %, szemben az Indiában kivetett 10 %-kal), a belföldi piacon pedig meglehetősen magas fokú a verseny, 15 vagy 20 USA-beli gyártóval.
(48)
A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatás tapasztalatai azonban azt mutatták, hogy az USA nem megfelelő analóg piac. Minden együttműködő USA-beli gyártó importból fedezi alapvető nyersanyag szükségleteit és késztermék igényeit EU-beli anyavállalatától, és az USA-ban csak korlátozott mértékű termelőkapacitást tart fenn, főként a testre szabott vagy szoros teljesítési menetrendet igénylő megrendelések miatt. Valójában az együttműködő USA-beli gyártók gyártási volumene csak töredéke annak, amit az európai anyavállalatuk tart fenn. De a legfontosabb az, hogy az együttműködő USA-beli gyártók saját gyártási körülmények miatt magas feldolgozási költségek mellett működnek. Ezek miatt a költségek miatt az USA belföldi piacán magasak az árak.
(b) A rendes érték meghatározása
(49)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően, a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy a számtanilag képzett rendes érték, vagy az ilyen országból más országba, az EU-t is beleértve, történő export árának alapján kell megállapítani. Figyelemmel arra, hogy a rendes értéket nem lehetett megállapítani az USA-ban alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján, az előző preambulumbekezdésben említett okok miatt, a második módszert alkalmazták. Ugyanakkor az alább részletezett okok miatt ez a módszer a jelen esetben nem megfelelő. Az USA belföldi áraihoz hasonlóan az USA export árait is torzítják a magas termelési költségek és az, hogy az export volumene korlátozott, vagyis kevesebb mint 2 %-a az EU-ba irányuló kínai exportnak. Azt is figyelembe kell venni, hogy ennek az exportnak egy része kapcsolt vállalkozások felé irányul, ezért a rendes érték megállapítása szempontjából megbízhatatlan.
(50)
A két fent említett módszer alternatívájaként az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a rendes értéket bármilyen más ésszerű alapon is meg lehet állapítani, beleértve az Unióban a hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható mértékű nyereséget is. A jelen esetben átmenetileg ezt a módszert alkalmazták, figyelemmel arra, hogy ebben a szakaszban a vizsgálat azt állapította meg, hogy az USA nem megfelelő analóg ország.
(51)
Azokat a terméktípusokat illetően, amelyeket a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártók (vagy ezek csoportjai) exportálnak, és amelyeket a mintavételbe bevont uniós gyártók nem értékesítenek, a Bizottság átmenetileg az Unióban a hozzájuk legközelebb álló olyan termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazta, amelyek átmerője, acélfokozata és terméktípusa (pl. hidegen vagy melegen húzott) azonos, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is,
4. Exportár
(52)
Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.
5. Összehasonlítás
(53)
A dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították a mintavételbe bevont exportőrök egyedi, gyárból szállításra vonatkozó exportárait a mintavételbe bevont uniós gyártók belföldi értékesítési áraival, amelyeket a fenti (50) preambulumbekezdés alapján állapítottak meg.
(54)
A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket, melyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolták. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Különösen is korrekciót alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri szállítás és biztosítás, az exportáló országban felmerülő szállítási költségek, a garanciális költségek, a jutalékok, a hitelköltségek, a banki díjak, és a kereskedelmi szint, valamint az alábbi (70) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti minőségi megítélés vonatkozásában.
6. Dömpingkülönbözetek
(55)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve.
(a) Az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(56)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdései alapján az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióban hasonló termékekért fizetett vagy fizetendő, a fenti (50) és (51) preambulumbekezdésekben részletezettek szerint az ésszerűen elfogadható nyereséggel megfelelően korrigált árak alapján kiszámított rendes érték súlyozott átlagát az egyes vállalatok által az érintett termék Unióba történő exportálása exportárainak a súlyozott átlagával, a fent megállapítottak szerint.
(57)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
A mintában szereplő vállalatok
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
(b) Az összes többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(58)
A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözet átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint.
(59)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 71,1 %-os értéket mutatnak.
(c) Az összes többi (nem együttműködő) exportáló gyártó esetében
(60)
Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt (mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 64 %-át képviselték), a nem együttműködő exportáló gyártókra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.
(61)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek országos szintje a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 83,2 % lett.
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós ágazat
(62)
A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 21 gyártója volt az unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 21 gyártó összesen alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: ’uniós gazdasági ágazat’).
(63)
Amint jeleztük a fenti (7) preambulumbekezdésben, a mintába az uniós gyártók két csoportja került be, amelyeket öt uniós gyártó alkot, ezek a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszik ki. A fennmaradó együttműködő uniós gyártók közül az a vállalat, amelyik a termékkör korlátozását kérte (lásd a fenti (16) és (17) preambulumbekezdéseket) nem értett egyet a minta kiválasztásával. Nevezetesen a gyártó azt kritizálta meg, hogy a mintában csak olyan vállalatok szerepelnek, amelyek mind a „késztermékek piacán”, mind pedig az „előanyagok piacán” jelen vannak, valamint azt, hogy a mintát kizárólag panaszos vállalatokból állították össze. Megismételjük, hogy a kérdéses vállalat mind a KNK-ból, mind pedig az uniós gazdasági ágazatból vásárol előanyagot. A gyártó azonban nem bizonyította, hogy ténylegesen két ilyen elkülönült piac létezne. Emellett a gyártó kevesebb mint 2 %-át képviselte az Unió teljes termelésének a vizsgált időszak során, miközben a két vállalatcsoportot a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésekben foglalt objektív kritériumok alapján választották ki.
2. Uniós fogyasztás
(64)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, amelyet a panaszosokat képviselő védelmi bizottságtól beszerzett információk alapján (lásd a fenti (2) preambulumbekezdést) határoztak meg, valamint az Eurostat adatokon alapuló, uniós piacra irányuló behozatali mennyiség alapján állapítottak meg. Ez utóbbi adatokat kissé korrigálni kellett a Dél-Afrikából és Japánból származó importra tekintettel, bizonyos időszakokra vonatkozóan, figyelembe véve, hogy ezek az adatok bizonyos torzulásokat tartalmaztak pontatlan információszolgáltatás miatt.
(65)
Az uniós fogyasztás jelentősen, 35 %-kal csökkent 2006 és a vizsgált időszak között. A fogyasztás viszont kis mértékben nőtt 2006 és 2007 között, a 2007. évben érve el a csúcspontját, utána pedig évente folyamatosan csökkent a vizsgált időszakig.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
2009
VI
Egység (tonna)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indexálva
100
116
101
78
65
(66)
Látható, hogy a vizsgálatunk tárgyát képező időszakban jelentős piaci fluktuáció volt tapasztalható, főként azért, mert a rozsdamentes acélcsövek iránti kereslet nagyon erős volatilitást mutatott. A 2007 évet és a 2008 év első három negyedévét erősen fellendülő piac jellemezte. A gazdasági válság azonban idővel nagyon komoly hatást gyakorolt a keresletre. Ez a hatás a 2008. év utolsó negyedévében kezdett láthatóvá válni, súlyosbodott a 2009. évben, és még a 2010. év első felében is folytatódott, így a vizsgált időszak egészét érintette. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott.
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. A dömpingelt import volumene
(67)
A Kínából származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező import mennyisége összességében 14 %-kal növekedett. Sőt, a 2006. és 2007. évek során a KNK-ból származó import csaknem megduplázódott, 2007. és a vizsgált időszak között viszont évről évre csökkent, főként a fogyasztásban bekövetkezett visszaesés miatt (piaci részesedésként stabil maradt 2008 és a vizsgált időszak között - lásd a (68) preambulumbekezdést alább).
2. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)
2006
2007
2008
2009
VI
Egység (tonna)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indexálva
100
194
182
123
114
3.2. A dömpingelt behozatal piaci részesedése
(68)
A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban, 76 %-kal, illetve 7,9 százalékponttal nőtt. Ez a piacirészesedés-növekedés főleg 2006 és 2007 között ment végbe, de a későbbiekben is megtartotta magas szintjét.
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)
2006
2007
2008
2009
VI
Piaci részesedés (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indexálva
100
167
180
158
176
3.3. Árak
(a) Az árak alakulása
(69)
Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A figyelembe vett időszak során a KNK-ból származó behozatal átlagos ára 2008-ig emelkedett, majd 2008 és a vizsgált időszak között csökkent.
4. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (árak)
2006
2007
2008
2009
VI
Átlagár/tonna (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indexálva
100
118
126
100
91
(b) Áralákínálás
(70)
Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségeinek, a piac által észlelt termékminőségnek és az importálás utáni költségeknek a figyelembe vételére szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.
(71)
Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá - utóbbi százalékában kifejezve 21 % - 32 %-kal - kínálva értékesítették.
4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(72)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak. Ami a mintavételbe bevont gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ehelyett csak az indexeket adjuk meg azért, hogy érzékeltetni tudjuk ezeknek a mutatóknak a trendjét.
4.2. Termelés
(73)
Az uniós termelési volumenek nőttek 2006 és 2008 között, 2008 és a vizsgált időszak között viszont meredeken zuhantak. A gyártásnak ezt a nagymérvű csökkenését egyaránt okozta a piac zsugorodása és a dömpingelt import erősödő nyomása.
5. táblázat
Termelés
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Termelés (indexálva)
100
107
121
84
66
4.3. Gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság
(74)
A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt. 2006 és a vizsgált időszak között azonban a kapacitáskihasználtság mértéke 35 %-kal csökkent. A vizsgált időszakban a kapacitáskihasználtság szintje a 2008-ban elért szint valamivel több mint felére zuhant vissza.
6. táblázat
Termelési kapacitás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Kapacitás (indexálva)
100
98
101
102
101
Kapacitáskihasználtság (indexálva)
100
109
120
82
65
4.4. Készletek
(75)
Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a zárókészletek először nőttek 2008-ig, amikor az uniós termelés elérte a csúcspontját, utána viszont csökkenni kezdte a gyártási aktivitás lecsökkent szintje miatt.
7. táblázat
Készletek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Készletek (indexálva)
100
124
168
138
118
4.5. Uniós értékesítési mennyiség (teljes uniós gazdasági ágazat)
(76)
Az összes uniós gyártó értékesítési mennyisége az EU piacán összességében 39 %-kal csökkent, miközben a kínai export ugyanezen idő alatt 14 %-kal nőtt, a fenti (68) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:
8. táblázat
Uniós értékesítési volumen
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
2009
VI
Exportértékesítések (tonna)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indexálva
100
110
96
76
61
4.6. Piaci részesedés (teljes uniós gazdasági ágazat)
(77)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2007 között 3,4 százalékponttal csökkent és viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak fennmaradó részében, mindössze 2009-ben volt egy kisebb átmeneti növekedés. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből mivel - amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti - a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.
9. táblázat
Uniós piaci részesedés
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
2009
VI
Piaci részesedés (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indexálva
100
95
95
98
94
4.7. Eladási árak
(78)
Ami az átlagos árakat illeti, az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a 2007. évben az uniós gazdasági ágazat növelte eladási árait, azután pedig évről évre fokozatosan csökkentette őket egészen a vizsgált időszakig, az így elért árszintek a 2006. évi árszintek alatt maradtak. Az eladási árak alakulásának és magas volatilitásának az oka részben a nyersanyagköltségek komoly fluktuációja volt.
10. táblázat
Uniós értékesítések (átlagárak)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Átlagár/tonna (indexált)
100
135
126
100
92
4.8. Foglalkoztatás
(79)
A foglalkoztatási szint nagy vonalakban a termelési mennyiségek alakulását követte (lásd az 5. táblázatot fent), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni a termelési költségeket, amikor ez vált szükségessé. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta az általa foglalkoztatott munkaerőt a romló piaci feltételekhez igazítani, de létszámcsökkentés helyett inkább a munkaidőt rövidítették le. Ezért az alábbi táblázat a foglalkoztatási szintet teljes munkaidő egyenértékes egységben (‧FTE’) mutatja be. Az uniós gyártók FTE-vel mért foglalkoztatása 11 százalékponttal nőtt 2006 és 2008 között, amelyet egy 19 százalékos zuhanás követett 2008-től a vizsgált időszakig. Összességében az FTE-k száma 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során.
11. táblázat
Foglalkoztatás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Foglalkoztatás - teljes munkaidő egyenértékes egységben (indexált)
100
106
111
95
92
4.9. Termelékenység
(80)
Az uniós gazdasági ágazat fenti erőfeszítései ellenére az uniós gyártók egy FTE-re jutó termelése jelentősen csökkent, összességében 29 %-kal. A KNK-ból származó dömpingelt import komoly hatása zuhanó piaci kereslet mellett lehetetlenné tette az uniós gazdasági ágazat számára termelékenységi szintjei fenntartását.
12. táblázat
Termelékenység
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Egy FTE-re jutó gyártási volumen (indexált)
100
102
109
88
71
4.10. Munkaerőköltségek
(81)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat is szemlélteti, hogy az átlagos éves munkaerőköltség a 2007 és a 2008 években kissé nőtt, 2009-ben és a vizsgált időszakban azonban csökkent. Az egész időszakra vonatkozóan az egységre jutó munkaerőköltségek 2 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.
13. táblázat
Bérköltség
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Alkalmazottankénti éves bérköltség (indexálva)
100
103
109
100
98
4.11. Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI)
(82)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék EU piacon, független vevők felé történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségességi rátái következőképpen alakultak:
14. táblázat
Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Nettó nyereség (indexálva)
100
202
89
- 147
- 188
ROI (indexálva)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2007. évben érte el a csúcspontját, azok miatt a rendkívüli piaci feltételek miatt, amelyekből minden piaci szereplő hasznot húzott. Az átlagos nyereségesség a 2007. évtől kezdve jelentősen csökkenni kezdett, a 2009. évben és a vizsgált időszakban pedig a nyereség jelentős veszteségbe fordult át.
(84)
A befektetések megtérülése (‘ROI’) - a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve - tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.
4.12. Pénzáramlás és tőkebevonási képesség
(85)
Az üzemi tevékenységből származó nettó pénzáramlás a következőképpen alakult (figyelembe vevő a 2006. évi negatív értéket, kivételesen ebben a táblázatban a 2007. évet tekintettük referenciaévnek a pénzáramlás alakulása szempontjából):
15. táblázat
Pénzáramlás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Pénzforgalom (indexált)
negatív
100
685
175
53
(86)
A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzáramlása a 2008. évben érte el a csúcspontját, azután egészen a figyelembe vett időszak végéig csökkent, a vizsgált időszak során pedig meglehetősen alacsony értéket ért el.
4.13. Beruházások
(87)
A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:
16. táblázat
Beruházások
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Nettó beruházások (indexált)
100
192
406
286
183
(88)
Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gyártók úgy döntöttek, hogy folytatják beruházásaikat törékeny pénzügyi helyzetük ellenére a 2009. évben és a vizsgált időszakban. Ennek a következő okai voltak: (i) jellemzően az iparágban több évre kiterjedő beruházásokra van szükség, amelyeket mindenképpen be kell fejezni, a piaci helyzettől függetlenül, valamint (ii) ebben az iparágban a gépeket gyakran kell fejleszteni, hogy a magasabb minőségű termékeket is megfelelő mennyiségben lehessen gyártani (annak érdekében, hogy a többi gyártóval szemben megőrizhessék a versenyképességüket).
4.14. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(89)
A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete - a fenti (57) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint - igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(90)
A figyelembe vett időszak során a kármutatók negatívan alakultak. Ez különösen is észrevehető azokon a mutatókon, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiségekkel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak, melyek mindegyike egyértelműen hanyatló trendet mutatott.
(91)
Ugyanakkor a KNK-ból származó rozsdamentes acélcsövek behozatala a vizsgált időszak során akár 32 %-kal is alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a fenti (71) preambulumbekezdést).
(92)
A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(93)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(94)
2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 14 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 76 %-os - 10,5 %-ról 18,4 %-ra történt - növekedéséhez vezetett, egy 35 %-kal zsugorodó piacon.
(95)
A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 8 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős áralávágás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami a vizsgált időszakban negatív nyereségességhez vezetett.
(96)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
3. További tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(97)
A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 4,3 százalékponttal 26,8 %-ról 22,5 %-ra csökkent.
(98)
A vizsgált időszak során a behozatal következő legnagyobb forrása Japán és Ukrajna volt. Mindkét ország külön-külön 5,2 %-os piaci részesedéssel bírt. India piaci részesedése 3,0 % volt, míg az USA-ból származó behozatal piaci részesedése 2,7 %-ot ért el a vizsgált időszak során. A következő táblázat bemutatja a KNK utáni négy legnagyobb behozatali forrásként szolgáló ország behozatali mennyiségeinek, árainak és piaci részesedésének az alakulását, valamint ugyanezeket az adatokat a fennmaradó más harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan, mindegyiket az Eurostat adatai alapján. Ahogy már említettük a fenti (64) preambulumbekezdésben, az Eurostat adatai a japán behozatalra vonatkozóan kis kiigazításra szorultak, hogy kizárhassuk az ügyletek nem megfelelő bejelentéséből adódó torzításokat.
17. táblázat
Egyéb országokból származó import
Ország
2006
2007
2008
2009
VI
Japán
Mennyiség (tonna)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Piaci részesedés (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Átlagár (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajna
Mennyiség (tonna)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Piaci részesedés (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Átlagár (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
India
Mennyiség (tonna)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Piaci részesedés (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Átlagár (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
Egyesült Államok
Mennyiség (tonna)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Piaci részesedés (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Átlagár (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Más országok
Mennyiség (tonna)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Piaci részesedés (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Átlagár (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve a KNK-t
Mennyiség (tonna)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Piaci részesedés (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Átlagár (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Ahogyan a fenti táblázat is mutatja, a figyelembe vett időszak során Japán szerény mértékben növelte piaci részesedését 0,8 százalékponttal, 4,4 %-ról 5,2 %-ra. Ugyanakkor a japán behozatal árai sokkal inkább összevethetőnek tűnnek az uniós árakkal, mint a KNK-ból importált termékek árai. A legfontosabb, hogy a vizsgált időszakban a japán behozatal árai jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait.
(100)
Az USA-ból történő behozatal olyan árakon történt, amelyek lényegesen magasabbak mint az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során (kivéve a 2007. évet). Ami az Ukrajnából és Indiából történő behozatalt illeti, bár az átlagos árak ezekből az országokból összességében alacsonyabbak voltak mint az uniós árak, mindkettő viszonylag stabil piaci részesedést tudott fenntartani az uniós piacon: Ukrajna piaci részesedése 5,9 %-ról 5,2 %-ra csökkent, miközben Indiáé 2,8 %-ról 3,0 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak során.
(101)
Összegezve: az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal piaci részesedése 4,3 százalékponttal (26,8 %-ról 22,5 %-ra) csökkent a figyelembe vett időszak során. Összességében az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak során 34 %-kal nőtt (tonnánként 5 586 EUR-ról 7 484 EUR-ra), ami éles ellentétben áll azzal, hogy a már amúgy is nagyon alacsony kínai behozatali árak 9 %-kal csökkentek, és azzal is, hogy az átlagos uniós eladási árak 8 %-kal mérséklődtek.
(102)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgált időszak során.
3.2. A piaci fluktuációk és a gazdasági válság hatásai
(103)
Bár a 2007. évet és a 2008. év első három negyedévét erőteljes fellendülés jellemezte a rozsdamentes acélcsövek piacán, a pénzügyi és gazdasági válság idővel ebben az ágazatban is éreztette a hatását. A gazdasági visszaesés 2008. utolsó negyedévében kezdődött, folytatódott a teljes 2009. év során, és még 2010 első felében is, vagyis a teljes vizsgált időszak során éreztette a hatását. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott (lásd a fenti 1. táblázatot).
(104)
Kétségkívül megállapítható, hogy a fent említett, a gazdasági visszaesés okozta fogyasztáscsökkenés szintén hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Nem szabad azonban elfelejteni, hogy ezt a negatív hatást erősen súlyosbította a KNK-ból származó dömpingelt behozatal, ami lényegesen alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Ha nem kellett volna szembenézniük ezzel a tisztességtelen versennyel a KNK részéről, és azzal a mennyiségi- és árnyomással, amelyet ez az uniós gyártókra gyakorolt, ez utóbbiak meg tudták volna tenni, hogy eladási áraikat és nyereségességüket viszonylag elfogadható szinten tartják még úgy is, hogy közben a kereslet csökken.
(105)
Valójában a KNK-ból származó dömpingelt behozatal hatását, amely nagyban alávágott az uniós eladási áraknak a vizsgált időszak során, még inkább károsnak lehet tekinteni egy gazdasági válság időszakában, amikor az értékesítési mennyiségek és árak amúgy is nyomás alatt vannak az alacsonyabb fogyasztás miatt.
(106)
Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni.
3.3. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(107)
Ami az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek alakulását illeti, a kivitel kevésbé csökkent mint a belföldi értékesítések, függetlenül attól, hogy az összes uniós gyártót vizsgáljuk, vagy kizárólag a mintavételbe bevont gyártókat. Ami az export értékesítési mennyiségeket illeti, a következő trend állapítható meg az uniós gazdasági ágazat esetében a figyelembe vett időszak során:
18. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - export értékesítések (tonna) független vevők számára
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
2009
VI
Indexálva
100
99
108
88
64
(108)
Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazat export értékesítései kisebb ütemben zsugorodtak, mint az uniós piacon elért eladásai. Ez azt mutathatja, hogy az uniós piacon a KNK-ból származó dömpingelt import miatti nyomás különösen erős. Figyelembe véve ezt a megállapítást és azt is, hogy a teljes értékesítésen belül az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek jelentős a részaránya (a figyelembe vett időszak során folyamatosan 39 % és 45 % közötti), egyértelműen kizárható az, hogy az uniós gyártók a világpiacon ne lettek volna versenyképesek.
3.4. A KNK-ból származó dömpingelt import versenyképessége és az uniós gazdasági ágazat termelési költsége
(109)
Az ötvözetek árainak magas volatilitása és a piaci kereslet általános alakulása jelentős fluktuációt eredményezett a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges nyersanyagok költségeiben. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat átlagos egységre jutó gyártási költségei a következőképpen alakultak:
19. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártási költség (EUR/tonna)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Indexálva
100
120
119
124
118
(110)
Amint azt a fenti (78) preambulumbekezdés is megállapítja, a fő nyersanyagok KNK-beli piaca erősen eltorzult. Emiatt a torzítás miatt a KNK-beli exportáló gyártóknak láthatóan megvan a lehetőségük arra, hogy amikor az érintett terméket export során eladják az uniós piacon, olyan árképzést alkalmazzanak, amely kevésbé rugalmasan reagál a nyersanyagárakra, és amely az uniós piac árait jelentősen alávágó árakat eredményez. Más megfogalmazásban, a kínai nyersanyagpiac torzulása miatt a KNK-beli rozsdamentes acélcső gyártók tisztességtelen versenyelőnyt élveznek az uniós gazdasági ágazathoz képest. Ezek a torzulások hozzájárulhattak ahhoz, hogy a kínai gyártók fenntarthassák a KNK-ból származó dömpingelt import alacsony árszintjét.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(111)
Levonva a következtetést, a fenti elemzés megmutatta, hogy a KNK-ból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Mi több, ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, jelentősen alávágtak az uniós gazdasági ágazat árainak. Bár az uniós gazdasági ágazat a 2007. és 2008. évi kivételesen pozitív piaci viszonyoknak köszönhetően bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét.
(112)
Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének alakulása és más tényezők - ideértve a KNK nyersanyagpiacának torzulásaival kapcsolatos tényezőket - nem tűnnek olyan erősségűnek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(113)
A fenti elemzés alapján - amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(114)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések meghozatala. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
(115)
A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Végül két importőr és egy felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a megszabott határidőn belül.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(116)
Egy uniós gyártó ellenezte dömpingellenes intézkedések alkalmazását, mivel a vállalat részben a KNK-ból szerzi be a megmunkálatlan üreges rozsdamentes acél munkadarabokat, amelyeket aztán további feldolgozás után kész csövekké alakít. Ugyanakkor ez a gyártó a teljes uniós termelésnek kevesebb mint 2 %-át adja.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumenére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat - például a nyereségesség, a befektetések megtérülése - befolyásolta súlyosan.
(118)
Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.
(119)
Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lesz, hogy tovább csökken a termelés volumene, és uniós termelőkapacitásokat fognak leállítani, ami jelentős munkahelyvesztést fog jelenteni.
(120)
Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
2. A független uniós importőrök érdekei
(121)
A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, mivel csak két független vállalat működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Ennek a két importőrnek a forgalmában csak kis részt tettek ki a KNK-ból származó érintett termék viszonteladásai.
(122)
A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán viszonylag kis részét (kevesebb mint 10 %-át) tették ki. Figyelembe véve azt, hogy az importőrök magas árrést realizáltak az érintett termék viszonteladása során a vizsgált időszakban, feltételezhetjük, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén csökkenne a nyereségességi szintjük. Ugyanakkor az importőrük egyike sem szolgált olyan érvekkel, amelyek alapján a dömpingellenes vámok kivetése sértené az érdekeiket. Emellett, mivel mindketten nem kínai eredetű rozsdamentes acélcsöveket értékesítenek viszonteladás keretében (beleértve uniós eredetű csöveket is), úgy is dönthetnek, hogy a vásárlásaikat nem kínai beszállítókhoz teszik át, akiket a vámok nem érintenek.
(123)
Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős, negatív hatást az uniós importőrök érdekeire.
3. A felhasználók érdekei
(124)
Az ezen eljárás tárgyát képező varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket sokféle célra használják (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). Ennek ellenére, csak egyetlen felhasználó volt hajlandó együttműködni, aki rozsdamentes acélcsöveket használ léghűtéses hőcserélők és léghűtéses kondenzátorok gyártására, de a vizsgált időszak során ezek a teljes kínai importnak még az 1 %-át sem tették ki. Ideiglenesen megállapítható azonban, hogy a felhasználók nagyon korlátozott mértékű együttműködése azt látszik jelezni, hogy általánosságban a felhasználó gazdasági ágazat nyereségességére és gazdasági helyzetére gyakorolt hatás meglehetősen korlátozott.
(125)
Ennek a felhasználónak a kérdőívre adott válaszából úgy tűnik, hogy a vállalatot nem érintik súlyosan a dömpingellenes intézkedések, még akkor sem, ha azt az üzletágát tekintjük, amely a rozsdamentes csöveket felhasználja. Ha összevetjük az érintett termék behozatalának értékét az importált árukat felhasználó üzletág forgalmával, a hatást jelentéktelennek tekinthetjük.
(126)
Ennek a felhasználónak az adatait vizsgálva azonban nem zárható ki, hogy bizonyos olyan felhasználó vállalatokat, amelyek a KNK-ból importált rozsdamentes csövekből jelentősebb mennyiségeket használnak, negatívan érinthetnek a dömpingellenes intézkedések.
(127)
Az egyetlen együttműködő felhasználó által benyújtott információkból nem lehet felbecsülni azt, hogy az egész felhasználó ágazat hány embert foglalkoztat az Unión belül, figyelemmel az alacsony reprezentativitásra és az alkalmazások széles körére.
(128)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések szintje valószínűleg nem fogja megakadályozni azt, hogy az uniós piacot továbbra is kínai importból lássák el, habár magasabb, kárt nem okozó árakon. Emellett az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan termelési kapacitása és a különböző más harmadik országok alternatív behozatali forrásai azt jelzik, hogy a rozsdamentes acélcsövek ellátási biztonsága nincs veszélyben az uniós piacon.
(129)
Ráadásul az uniós gazdasági ágazat nemrégiben tapasztalt nehézségei ellenére továbbra is az Unió felhasználó gazdasági ágazatának a legnagyobb beszállítója. Intézkedések alkalmazása nélkül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlik, az uniós gazdasági ágazat léte kerülhet veszélybe, ami az Unión belüli felhasználók számára is ellátási kockázatot jelentene.
(130)
Összességében, amikor a dömpingellenes intézkedések általános hatását vizsgáljuk, úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális negatív hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(131)
Megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök.
(132)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(133)
A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(134)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek elégséges mértékűeknek kell lenniük ahhoz, hogy megszüntessék a dömpinget anélkül, hogy túllépnék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.
(135)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához 12 % elérendő nyereségrátát kellene alkalmazni. Ugyanakkor az eddig bemutatott bizonyítékok nem igazolják, hogy ezt a nyereségességet el lehetne érni normál piaci helyzetben. Az uniós ipar még a kivételesnek mondható 2007. évben sem tudott ilyen mértékben nyereséges lenni. A vizsgálat során összegyűjtött adatok alapján átmenetileg azt állapították meg, hogy a károkozás elhárítási szintjének a megállapításához 5 %-os nyereség megfelelő mértékű.
(136)
Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz hozzáadták a fent említett megcélzott haszonkulcsot.
(137)
Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:
Vállalat/vállalatok
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,6 %
Minden más vállalat
71,5 %
2. Ideiglenes intézkedések
(138)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebb vámtétel szabályával összhangban, ami minden esetben a kárkülönbözet.
(139)
Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók magas együttműködési arányát, az összes többi vállalatra vonatkozó mértéket a mintában szereplő együttműködő vállalatok közül a legmagasabb mértékkel rendelkező szintjén kell megállapítani. A mintában nem szereplő, de együttműködő, a Mellékletben felsorolt vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintavételbe bevont vállalatok által alkalmazott mértékek súlyozott átlagának szintjén kell megállapítani. A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:
Vállalat/vállalatok
Ideiglenes vám
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,6 %
Minden más vállalat
71,5 %
(140)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így a vámok a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a “minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(141)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, (8) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(142)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(143)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN kódok (TARIC kódok: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 és 7304900091) alá tartozó bizonyos rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek behozatalaira, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
2. Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat/vállalatok
Ideiglenes vám
TARIC kiegészítő kód
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,6 %
B121
Minden más vállalat
71,5 %
B999
3. A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
4. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
5. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. június 27-én.