KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1216/2011
af 24. november 2011
om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (2) fastsættes centrale præstationsindikatorer inden for de centrale præstationsområder sikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet.
(2)
Følgende mål for de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer til nationale eller funktionelle luftrumsblokke er fastsat i bilag I til forordning (EU) nr. 691/2010: effektiviteten af sikkerhedsstyringen målt efter en metode baseret på »ATM Safety Framework Maturity Survey«; anvendelsen af risikoanalyseværktøjets alvorlighedsklassificering med henblik på harmoniseret rapportering af alvorlighedsvurderinger af overskridelser af minimumsafstanden, indtrængen på start- og landingsbanen og ATM-specifikke tekniske hændelser og den åbne rapporteringskultur.
(3)
I henhold til bilag 1 til forordning (EU) nr. 691/2010 bør disse indikatorer udvikles i samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol) og vedtages af Kommissionen forud for den første referenceperiode.
(4)
Til dette formål oprettede Kommissionen en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra EASA og Eurocontrol og Kommissionen (den såkaldte E3-Task Force). Arbejdsgruppen udarbejdede en teknisk rapport med titlen »Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme« (Måleenheder for præstationsordningens sikkerhedsrelaterede, centrale præstationsindikatorer). Denne rapport blev udbygget yderligere på grundlag af de bemærkninger, der er modtaget fra medlemsstater og interessenter, og udgør det tekniske koncept for denne forordning samt de tilhørende acceptable måder for overensstemmelse (AMC) og det vejledende materiale (GM).
(5)
Arbejde, der allerede er udført i forbindelse med andre initiativer som f.eks. EASA's sikkerhedsplan og Eurocontrol's risikoanalyseværktøj og »Safety Framework Maturity Survey«, bør tages i betragtning ved udviklingen af sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer.
(6)
Erfaringerne fra præstationsordningens gradvise gennemførelse viser, at der bør afsættes mere tid til Kommissionens vurdering af de reviderede præstationsmål i lyset af den arbejdsbyrde, som følger af den udførlige vurdering af præstationsplanerne, og for at føre den nødvendige dialog med de nationale tilsynsmyndigheder og sikre en behørig begrundelse for resultaterne af denne vurdering.
(7)
Forordning (EU) nr. 691/2010 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(8)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EU) nr. 691/2010 ændres således:
1)
I artikel 14 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
b)
I stk. 2 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
c)
I stk. 3 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
2)
I bilag I affattes afsnit 2, punkt 1, således:
»1. CENTRALE SIKKERHEDSRELATEREDE PRÆSTATIONSINDIKATORER
a)
Den første centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode er effektiviteten af sikkerhedsstyringen målt efter en metode baseret på »ATM Safety Framework Maturity Survey«.
Med hensyn til medlemsstaterne og deres nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudøvere, der er certificeret til at varetage lufttrafiktjenester eller kommunikations-, navigations- og overvågningstjenester, måles denne centrale præstationsindikator på, i hvor høj grad følgende forvaltningsmål er gennemført:
-
sikkerhedspolitik og -mål
-
styring af sikkerhedsrisici
-
sikring af flyvesikkerhed
-
flyvesikkerhedsfremmende foranstaltninger
-
sikkerhedskultur.
b)
Den anden centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode er anvendelsen af nedenstående alvorlighedsklassificering, der bygger på risikoanalyseværktøjets metode, i forbindelse med rapportering om mindst tre kategorier af hændelser: overskridelser af minimumsafstanden, indtrængen på start- og landingsbanen og ATM-specifikke hændelser i alle lufttrafikkontrolcentre og lufthavne. Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende metoden i lufthavne med en erhvervsmæssig lufttransport på under 50 000 flybevægelser om året.
I forbindelse med rapporteringen om ovennævnte hændelser benytter medlemsstaterne og luftfartstjenesteudøverne følgende alvorlighedsklasser:
-
alvorlig hændelse
-
større hændelse
-
signifikant hændelse
-
ingen indflydelse på sikkerheden
-
ikke påvist; f.eks. hvis der ikke er tilstrækkelige oplysninger til rådighed, eller ufyldestgørende eller modstridende beviser udelukker en sådan påvisning.
Der rapporteres om metodens anvendelse for de enkelte hændelser.
c)
Den tredje centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode skal være medlemsstaternes og deres luftfartstjenesteudøveres rapportering via et spørgeskema, som er udarbejdet i overensstemmelse med litra e), og som måler, i hvor høj grad den åbne rapporteringskultur er til stede eller ej.
d)
I den første referenceperiode vil der ikke blive opstillet EU-dækkende sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer. Medlemsstaterne kan dog fastsætte mål svarende til disse sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer.
e)
For at lette gennemførelsen og målingen af de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer vedtager EASA - i samråd med præstationsvurderingsorganet - inden første referenceperiodes begyndelse acceptable måder at overholde bestemmelserne på og vejledende materiale i overensstemmelse med de procedurer, der er vedtaget i henhold til artikel 52 i forordning (EF) nr. 216/2008.
f)
Eurocontrol forelægger i god tid de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af de dokumenter, der er nævnt i litra e), herunder mindst specifikationen af risikoanalyseværktøjets metode og videreudviklingen heraf samt nærmere oplysninger om »Safety Framework Maturity Survey« og dennes vægtningsfaktorer.
g)
Inden den 1. februar hvert år forelægger de nationale tilsynsmyndigheder EASA den årlige måling for det foregående år af de centrale præstationsindikatorer, som er omhandlet i litra a) og c) (spørgeskemaer om sikkerhedsstyringens effektivitet og den åbne rapporteringskultur), og som er foretaget af de nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudøvere. De årlige målinger skal anvendes som input til de tilsynsfunktioner, der er nævnt i litra h) og i). Hvis der forekommer ændringer i den årlige måling af de centrale præstationsindikatorer, skal de nationale tilsynsmyndigheder redegøre for disse ændringer inden fristen for den næste årlige rapport.
h)
De nationale tilsynsmyndigheder skal overvåge gennemførelsen og målingen af luftfartstjenesteudøveres sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer i overensstemmelse med de procedurer for tilsyn med sikkerheden, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1034/2011 (3).
i)
EASA skal i forbindelse med sine standardinspektioner overvåge de nationale tilsynsmyndigheders gennemførelse og måling af de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer i overensstemmelse med de arbejdsmetoder, der er omhandlet i artikel 24 i forordning (EF) nr. 216/2008. EASA underretter præstationsvurderingsorganet om resultatet af disse inspektioner.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. november 2011.
A BIZOTTSÁG 1216/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. november 24.)
a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikkére,
mivel:
(1)
A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendelet (2) fő teljesítménymutatókat és kötelező erejű célkitűzéseket határoz meg olyan kulcsfontosságú teljesítményterületeken, mint a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság.
(2)
A 691/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő, nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutatók a következők: a biztonságirányításnak az ATM biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszerén alapuló módszertan segítségével mért hatékonysága; a kockázatelemzési eszköz súlyosságosztályozási rendszerének alkalmazása a minimális elkülönítési távolság megsértése, a futópályasértések, valamint az ATM-specifikus műszaki események súlyossági értékelésével kapcsolatos összehangolt jelentéstétel érdekében; és a méltányossági alapú repülésbiztonsági kultúra (just culture) jelentése.
(3)
A 691/2010/EU rendelet I. melléklete értelmében a szóban forgó fő biztonsági teljesítménymutatókat a Bizottság, a tagállamok, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a Légi Közlekedés Biztonságáért felelős Európai Szervezet (Eurocontrol) közösen alakítja ki, és a Bizottság az első referencia-időszak kezdete előtt fogadja el.
(4)
E célból a Bizottság az EASA, az Eurocontrol és a Bizottság tagjaiból álló munkacsoportot hozott létre („E3-Task Force”). A munkacsoport „A teljesítményrendszer fő biztonsági teljesítménymutatóinak mérőszámai” címmel technikai jelentést dolgozott ki. A jelentés a tagállamoktól és az érintettektől érkezett észrevételek alapján további információkkal egészült ki, és szakmai szempontból e rendelet, valamint a hozzá kapcsolódó elfogadható igazolási eljárások és útmutató dokumentumok alapját képezi.
(5)
A fő biztonsági teljesítménymutatók kidolgozása során figyelembe kell venni az egyéb kezdeményezésekhez, így az EASA biztonsági tervéhez, valamint az Eurocontrol kockázatelemzési eszközéhez és a biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszeréhez kapcsolódó munkát.
(6)
A teljesítményrendszer fokozatos végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy több időt kell biztosítani a Bizottság számára a felülvizsgált teljesítménycélok értékelésére, mivel a teljesítménytervek részletes értékelése komoly munkaterhelést jelent, idő szükséges a nemzeti felügyeleti hatóságokkal folytatandó párbeszédre, továbbá így biztosítható az értékelés eredményeinek megalapozottsága.
(7)
Ezért a 691/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(8)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 691/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
(1)
A 14. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdésben a „két hónapon” szövegrész helyébe a „négy hónapon” szövegrész lép;
b)
A (2) bekezdésben a „két hónapon” szövegrész helyébe a „négy hónapon” szövegrész lép;
c)
A (3) bekezdésben a „két hónappal” szövegrész helyébe a „négy hónappal” szövegrész lép;
(2)
Az I. melléklet 2. szakaszának 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„1. FŐ BIZTONSÁGI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK
a)
Az első referencia-időszakban az első nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a biztonságirányításnak az ATM biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszerén alapuló módszertan segítségével mért hatékonysága.
A tagállamok, nemzeti felügyelő hatóságaik és a légiforgalmi szolgáltatások, vagy kommunikációs, navigációs és légtérellenőrzési szolgáltatások nyújtására tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltatóik tekintetében ezt a fő teljesítménymutatót az alábbi irányítási célok megvalósítási szintje alapján kell mérni:
-
A repülésbiztonsági politika és a kapcsolódó célkitűzések;
-
A repülésbiztonsági kockázatok kezelése;
-
A repülésbiztonság biztosítása;
-
A repülésbiztonság előmozdítása;
-
Repülésbiztonsági kultúra.
b)
Az első referencia-időszakban a második nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a kockázatelemzési eszköz módszerén alapuló súlyosságosztályozási rendszer alkalmazása legalább a repülésbiztonsági események következő három kategóriájára: a minimális elkülönítési távolság megsértése, a futópályasértések, valamint az ATM-specifikus repülésbiztonsági események valamennyi légiforgalmi irányító központ és repülőtér vonatkozásában. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az évente 50 000-nél kevesebb kereskedelmi gépforgalmi műveletet végző repülőterek esetében nem alkalmazzák ezt a módszert.
A fenti repülésbiztonsági események jelentése során a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók az alábbi súlyossági osztályokat alkalmazzák:
-
Súlyos esemény
-
Komoly esemény
-
Jelentős esemény
-
Biztonsági hatással nem járó esemény
-
Meghatározatlan súlyosságú esemény; például nem áll rendelkezésre elegendő adat vagy a bizonyítékok nem meggyőzőek, illetve ellentmondásosak, így nem teszik lehetővé az esemény súlyosságának meghatározását.
A módszer alkalmazásáról szóló jelentéstételt az egyes eseményekre vonatkozóan kell megtenni.
c)
Az első referencia-időszakban a harmadik nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a tagállamok és léginavigációs szolgáltatóik által egy az e) pontnak megfelelően összeállított, a méltányossági alapú repülésbiztonsági kultúra (just culture) meglétének vagy hiányának szintjét mérő kérdőív segítségével tett információszolgáltatás.
d)
Az első referencia-időszakban nem lesznek európai uniós szintű biztonsági teljesítménycélok. A tagállamok azonban meghatározhatnak a szóban forgó biztonsági teljesítménymutatóknak megfelelő célokat.
e)
A biztonsági teljesítménymutatók végrehajtásának és mérésének megkönnyítése érdekében az EASA - a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel konzultálva - az első referencia-időszak kezdete előtt lehetséges igazolási eljárásokat és útmutató dokumentumokat fogad el a 216/2008/EK rendelet 52. cikke alapján elfogadott eljárásokkal összhangban.
f)
Az Eurocontrol időben megadja az e) pontban említett dokumentumok kidolgozásához szükséges információkat, és ezen belül legalább a kockázatelemzési eszköz módszerének és továbbfejlesztésének leírását, továbbá a biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszer módszerének részleteit és annak súlyozási tényezőit.
g)
A biztonsági teljesítménymutatók a) és c) pontban említett éves méréséről (a biztonságirányítás hatékonyságával és a „just culture” meglétével kapcsolatos kérdőívek), amelyet a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók végeznek, a nemzeti felügyelő hatóságoknak minden év február 1-jéig kell az EASA részére jelentést küldeniük az előző évre vonatkozóan. Az éves mérések eredményei a h) és i) pontban bemutatott figyelemmel kísérési tevékenységek során felhasználásra kerülnek. Amennyiben a biztonsági teljesítménymutatók éves mérése tekintetében változás történik, arról a nemzeti felügyelő hatóságok a soron következő éves jelentés benyújtását megelőzően tájékoztatást adnak.
h)
A nemzeti felügyelő hatóságok a repülésbiztonsági felügyeletre vonatkozóan a 1034/2011/EU (3) bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban figyelemmel kísérik a biztonsági teljesítménymutatók léginavigációs szolgáltatók általi végrehajtását.
i)
Az EASA szabványosítási vizsgálatai keretében a 216/2008/EK rendelet 24. cikkében említett munkamódszerekkel összhangban figyelemmel kíséri a biztonsági teljesítménymutatók nemzeti felügyelő hatóságok általi végrehajtását és mérését. Az EASA e vizsgálatai eredményéről tájékoztatja a teljesítmény-felülvizsgálati szervet.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. november 24-én.