RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 457/2011
af 10. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EU) nr. 1035/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den midlertidige antidumpingtold lå på mellem 44,9 % og 65,2 %.
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af EU-producenterne Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. og Zakłady Azotowe Puławy (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af melamin.
(3)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. I den forbindelse blev der foretaget et kontrolbesøg hos følgende brugervirksomhed for at vurdere den mulige indvirkning af indførelsen endelige antidumpingforanstaltninger:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Spain.
(6)
Efterfølgende blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(8)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende de parter, som er berørt af proceduren, bekræftes konklusionerne i betragtning 4-10 i forordningen om midlertidig told.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(9)
Der mindes i betragtning 12 om, at den pågældende vare i forordningen om midlertidig told, er defineret som melamin, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2933 61 00, med oprindelse i Kina.
(10)
Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der udvindes af urinstof. Melamin bruges hovedsagelig i laminat, støbepulver, træplader og coating-harpikser.
2. Samme vare
(11)
En eksporterende producent genfremsatte den i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told fremsatte påstand, at melamin fremstillet i og eksporteret af Kina generelt er af en lidt dårligere kvalitet end den melamin, som fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kan bruges til visse overfladebehandlinger. Argumentet om kvalitetsforskel blev også bragt op af en række brugere i Unionen.
(12)
Undersøgelsen har vist, at skønt melamin kan variere lidt i farven, sælges den ikke ud fra forskellige kvalitetsstandarder hverken på hjemmemarkedet eller på eksportmarkedet. Der blev ikke fremlagt nogen beviser, der peger i retning af, at mulige små variationer i melaminen ville føre til forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Spørgsmålet blev ikke rejst af de andre eksporterende producenter. Endvidere har undersøgelsen også vist, at den pågældende eksporterende producent benyttede en fremstillingsproces, der mindede om EU-erhvervsgrenens.
(13)
Ud fra ovenstående afvises påstanden, og det bekræftes, at melamin, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, melamin, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og melamin, som importeres til Unionen fra Kina, samt melamin, der fremstilles og sælges i referencelandet Indonesien, betragtes som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(14)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 12-15 i forordningen om midlertidig told.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(15)
Det blev oprindelig afvist at indrømme markedsøkonomisk behandling til alle eksporterende producenter, som anmodede herom ud fra den betragtning, at omkostningerne til de vigtigste produktionsfaktorer ikke i alt væsentligt afspejlede markedsværdierne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling slog fast, at dette skyldtes statslig indgriben på både naturgasmarkedet og urinstofmarkedet i Kina, jf. betragtning 20-24 i forordningen om midlertidig told. Ud over denne generelle situation var der også virksomhedsspecifikke grunde til at afvise markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning 25-28 i forordningen om midlertidig told.
(16)
En eksporterende producent fremførte det argument, at prisen på urinstof i Kina var på linje med prisen i andre dele af verden som f.eks. Indonesien og Mellemøsten, hvorfor den konklusion, at omkostningerne til de vigtigste produktionsfaktorer var forvredne, ikke var korrekt.
(17)
Den oprindelige konklusion, at urinstofmarkedet i Kina var underlagt betydelig statslig indgriben, jf. betragtning 23-24 i forordningen om midlertidig told, blev imidlertid ikke anfægtet. Dette element er allerede tilstrækkeligt til at konkludere, at kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke er opfyldt. Denne konklusion påvirkes ikke af, at urinstofpriserne i Kina og i andre dele af verden på et vist tidspunkt kan have været på nogenlunde samme niveau.
(18)
En eksporterende gruppe var uenig i afslaget på markedsøkonomisk behandling og individuel behandling ud fra den kendsgerning, at Kommissionen ikke modtog anmodninger om markedsøkonomisk behandling for alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Denne gruppe tilbød i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger fuld samarbejdsvilje, men rejste ikke tvivl om den kendsgerning, at en af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder ikke indsendte en anmodning om markedsøkonomisk behandling på samme tid som resten af gruppen. Derfor blev denne påstand afvist.
(19)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 16-32.
2. Individuel behandling
(20)
Det blev foreløbigt fastslået, at tre af de fem eksporterende producenter eller grupper i Kina opfyldte alle betingelserne for individuel behandling.
(21)
EU-erhvervsgrenen rejste tvivl om beslutningen om at indrømme tre grupper af virksomheder individuel behandling ud fra den betragtning, at en eksporterende producent var ejet af den kinesiske stat, og at en anden eksporterende producent havde forbindelser på ledelsesplan til en række virksomheder, som i sidste ende var kontrolleret af staten. Endvidere var omfanget af statslig indgriben af en sådan art, at det ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne, for så vidt angår alle tre eksporterende producenter.
(22)
Undersøgelsen har vist, at ingen af de eksporterende producenter, der oprindelig blev indrømmet individuel behandling, var statsejet. Endvidere blev den påstand, at ledelsen hos en eksporterende producent havde forbindelser til statskontrollerede virksomheder, ikke dokumenteret. For så vidt angår den mulige risiko for omgåelse, bør det bemærkes, at undersøgelsen viste, at eksportpriser, mængder og salgsbetingelser blev forhandlet frit, og den fastslog, at de eksporterende producenter hverken var statsejede eller på anden måde underlagt dominerende statslig indflydelse på ledelsesniveau. Derfor kan det konkluderes, at den statslige indgriben ikke er af en sådan art, at den muliggør omgåelse af foranstaltningerne.
(23)
På baggrund af ovenstående afvises EU-erhvervsgrenens påstande. Den oprindelige konklusion, at tre af de fem eksporterende producenter opfylder alle betingelserne for indrømmelse af individuel behandling, bekræftes derfor.
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(24)
Indonesien blev valgt som referenceland. Oplysningerne i den samarbejdsvillige indonesiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet, fundet pålidelige og betragtet som et egnet grundlag for beregning af den normale værdi.
(25)
En eksporterende producent rejste tvivl om valget af Indonesien som referenceland ud fra den betragtning, at interesserede parter ikke havde haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger til dette valg. Siden maj 2010 havde de oplysninger, som var blevet stillet til rådighed for interesserede parter, imidlertid indeholdt en note, hvori det blev forklaret, hvorfor Indonesien var blevet valgt som referenceland. Da parterne derfor havde haft rig lejlighed til at fremsætte bemærkninger til dette valg, var deres proceduremæssige rettigheder blevet respekteret fuldt ud. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til valget af referenceland.
(26)
Der bekræftes derfor, at Indonesien er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(27)
Der mindes om, at den normale værdi blev fastsat ud fra den indonesiske producents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af SA&G-omkostninger samt fortjeneste på hjemmemarkedet.
(28)
En eksporterende producent rejste tvivl om niveauet for den beregnede normale værdi, herunder navnlig SA&G og fortjeneste, som byggede på EU-erhvervsgrenens tal. Denne metode er imidlertid i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), og betragtes som velegnet. Der var ingen andre tilgængelige oplysninger, der kunne bruges som udgangspunkt for SA&G og fortjeneste, da der ikke var andre eksportører eller producenter, som var omfattet af undersøgelsen i referencelandet, og da den producent, der var omfattet af undersøgelsen, ikke solgte nogen anden varekategori i UP.
(29)
Derfor blev denne påstand afvist. Konklusionerne i betragtning 35-45 vedrørende fastsættelse af den normale værdi bekræftes.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 46 i forordningen om midlertidig told.
d) Sammenligning
(31)
En eksporterende producent rejste tvivl om sammenligningen af den normale værdi med eksportprisen, for så vidt angår moms. Da den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme indirekte skatteniveau, dvs. moms inkl., jf. artikel 2, stk. 10, litra c), er der imidlertid ikke behov for nogen ændring af denne metode. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 47-48 i forordningen om midlertidig told.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told.
(33)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet følgende:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(34)
Da der ikke blev fremsat nogen bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 51-52 i forordningen om midlertidig told.
På dette grundlag fastsættes det landsdækkende dumpingniveau endeligt til 65,6 % af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, og konklusionen i betragtning 53 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
D. SKADE
1. Skade
1.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 54-56 i forordningen om midlertidig told.
1.2. EU-forbruget
(36)
En række parter hævdede, at Eurostats tal vedrørende importen af melamin fra Kina ikke mængdemæssigt var pålidelige. En kontrol af oplysningerne fra Eurostat førte til mindre ændringer i importtallene og dermed EU-forbruget som vist i tabellen nedenfor. Disse ændringer er ikke af en sådan art, at de påvirker analysen af EU-forbruget i betragtning 57-59 i forordningen om midlertidig told, som derfor kan bekræftes.
Tabel 1
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indeks
100
106
88
72
Kilde: Ajourførte tal fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
1.3. Importen til Den Europæiske Union fra det pågældende land
1.3.1. Mængde, pris og markedsandel for importen fra Kina
Tabel 2
Importen fra Kina
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indeks
100
174
139
69
Kilde: Ajourførte tal fra Eurostat.
(37)
Ovenstående ændringer i de berørte landes importmængder er ikke af en sådan art, at de har indvirkning på konklusionerne i betragtning 61-62 i forordningen om midlertidig told, som derfor kan bekræftes.
(38)
En række brugere hævdede, at de ikke importerede melamin fra Kina i 2009 og 2010, fordi de kinesiske priser var for høje sammenlignet med priserne i Unionen. De rejste derfor tvivl om de kinesiske eksportørers underbud i UP.
(39)
Som nævnt i betragtning 63-64 i forordningen om midlertidig told var samarbejdsviljen hos de kinesiske eksportører begrænset. Derfor blev de oplysninger, som blev kontrolleret på stedet sammen med de samarbejdsvillige kinesiske virksomheder, benyttet til at fastslå, om der fandt underbud sted. Som nævnt i betragtning 66-67 i forordningen om midlertidig told underbød de samarbejdsvillige eksporterende producenters import EU-erhvervsgrenens priser i UP med 10,3 %. I betragtning af, at der ikke blev fremlagt nye beviser i forhold til dem, som var tilgængelige på tidspunktet for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, blev denne påstand afvist.
1.3.2. Prisunderbud
(40)
En række brugere hævdede, at der skulle foretages en justering for ekstraarbejde i forbindelse med håndtering af importeret melamin fra Kina. De hævdede, at indkøbsprisen på kinesisk melamin ikke omfattede den type omkostninger.
(41)
Gennemgangen af denne påstand viste, at der ikke var noget pålideligt grundlag for at fastslå, på hvilke betingelser melamin fra Kina blev importeret, og de mulige omkostninger, der måtte være løbet oven i indkøbsprisen. Desuden fremlagde ovennævnte parter ingen beviser, og derfor blev påstanden afvist.
(42)
En række parter hævdede som på tidspunktet for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, at beregningen af underbuddet burde tage udgangspunkt i tal fra Eurostat i stedet for verificerede tal fra blot 30 % af de samarbejdsvillige kinesiske virksomheder.
(43)
Som nævnt i betragtning 66 i forordningen om midlertidig told blev oplysningerne om de samarbejdsvillige eksportører benyttet til beregningen af underbuddet. Disse oplysninger er blevet verificeret og betragtes derfor som mere pålidelige end Eurostats tal. Påstanden afvises derfor.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 66-67 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet.
1.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(45)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, bekræftes konklusionerne i betragtning 68-82 i forordningen om midlertidig told.
1.5. Konklusion om skade
(46)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 83-86 i forordningen om midlertidig told.
2. Årsagssammenhæng
2.1. Indledende bemærkning
(47)
Som nævnt i betragtning 87 i forordningen om midlertidig told blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Endvidere blev andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2.2. Virkninger af dumpingimporten
(48)
Ud fra de reviderede importtal i tabel 2 ovenfor forbliver de i betragtning 88-95 i forordningen om midlertidig told fremsatte bemærkninger gyldige. Samlet set dalede importen fra Kina betydeligt med 31 % i den betragtede periode efter faldet i EU-forbruget (- 28 %). For så vidt angår priserne, var den eksportpris, der blev verificeret hos de samarbejdsvillige kinesiske producenter, lavere end Eurostats gennemsnitlige importpris. Det konstateredes, at de kontrollerede samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegner sig for omkring 30 % af den samlede import fra Kina, underbød EU-erhvervsgrenens pris i UP med 10,3 %.
(49)
Undersøgelsen afslørede, at de kinesiske eksportører i visse måneder i UP solgte deres overskud af melamin på EU-markedet, da priserne var attraktive for dem, og trak sig ud, da priserne begyndte at falde. Denne målrettede prispolitik fortsatte med at have negative virkninger på EU-markedet i hele UP, da priser kan fastsættes i en periode på tre til seks måneder. Det bekræftes derfor, at tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport på EU-markedet medvirkede til yderligere at forværre den negative tendens i salgspriserne på markedet på mellemlang sigt, efter at de trak sig ud. Salgsprisernes lave niveau bidrog til EU-erhvervsgrenens dramatiske tab og indgik som en betydelig faktor i den konstaterede væsentlige skade.
(50)
På det grundlag kan det bekræftes, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
2.3. Andre faktorers indvirkning
(51)
For så vidt angår dette punkt, genfremsatte de interesserede parter grundlæggende de fleste af de bemærkninger, som de havde fremsat i den indledende fase. For så vidt angår indvirkningen af dumpingimport, hævdede en række parter igen, at Eurostats tal bør have forrang i forhold til oplysninger, som verificeres under kontrolbesøgene hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter. En sådan påstand ville gøre kontrolbesøgene meningsløse og kunne derfor ikke accepteres. Der blev ikke fremlagt beviser for, at de oplysninger, som indgik i undersøgelsen, var upålidelige. Påstandene afvises derfor.
(52)
En række parter hævdede, at den skade EU-erhvervsgrenen havde lidt, ikke skyldes import fra Kina, men den globale økonomiske krise. Disse parter fremlagde imidlertid ingen beviser, hvoraf det fremgik, at de oplysninger, der indgik i undersøgelsen var upålidelige. Desuden har dumpingimporten forstærket virkningen af den økonomiske krise og dermed yderligere forværret EU-erhvervsgrenens situation. Denne påstand blev derfor afvist.
(53)
De bemærkninger, der blev modtaget, og de beviser, som blev fremlagt, vedrørende andre faktorer var ikke af en sådan art, at de ændrede ved den konklusion i betragtning 108-110 i forordningen om midlertidig told, at ingen af disse faktorer kunne bryde forbindelsen mellem dumpingimporten og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. Den foreløbige konklusion, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, bekræftes derfor.
3. Unionens interesser
3.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(54)
Det erindres, at EU-erhvervsgrenen består af tre producenter beliggende i forskellige medlemsstater, som direkte beskæftiger over 600 personer i aktiviteter vedrørende melamin.
(55)
En række brugere hævdede, at klagernes beskæftigelsestal var sat for højt. Der blev ikke fremlagt bevis for, at de verificerede oplysninger, der indgik i undersøgelsen, var upålidelige, og derfor blev påstanden afvist.
(56)
En bruger hævdede, at EU-erhvervsgrenen lukkede produktionsanlæg på grund af tekniske problemer og ikke som følge af påstået dumpingimport.
(57)
En række af EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg løb faktisk ind i tekniske vanskeligheder, men det gjorde sig hovedsagelig gældende efter UP. Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger har EU-erhvervsgrenen fremlagt beviser for, at fabrikker, der havde været ude af drift pga. dumpingimporten, for nylig er blevet genåbnet. Dette viser, at foranstaltningerne allerede har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
(58)
Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina vil få en yderligere positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og give den mulighed for at genvinde i hvert fald en del af sin mistede rentabilitet.
(59)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 112-115 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Importørernes interesser
(60)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om importørernes interesser, konkluderedes det, at indførelsen af endelige foranstaltninger vedrørende importen af melamin med oprindelse i Kina ikke ville være i strid med importørernes interesser.
3.3. Brugernes interesser
(61)
I den midlertidige fase var brugernes samarbejdsvilje relativt begrænset. Ud af de 44 udsendte spørgeskemaer blev der kun modtaget 7, som kunne betragtes som meningsfulde. De samarbejdsvillige brugeres import tegnede sig for ca. 10 % af EU-forbruget. Det konkluderedes på det tidspunkt, at indvirkningen af de foreslåede foranstaltninger ville være relativt begrænset.
(62)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der aflagt et kontrolbesøg hos de vigtigste samarbejdsvillige brugere i Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at melaminandelen udgjorde mellem 8 % og 15 % af produktionsomkostningen alt afhængigt af, hvilken aktivitet det drejede sig om. Foranstaltningernes mulige indvirkning kan derfor være forholdsvis betydelig afhængigt af, med hvor stor en andel melamin indgår i omkostningerne, og fortjenstniveauet, der var relativt lavt.
(63)
I redegørelser fra en række brugere blev det påstået, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger opstod mangel på melamin på EU-markedet, og at dette førte til betydelige og vedvarende prisstigninger. Salgspriserne på melamin i UP lå på omkring 900 EUR pr. ton, hvorimod de efter UP lå på mellem 1 200 EUR og 1 500 EUR pr. ton.
(64)
Kontrolbesøget hos den samarbejdsvillige bruger bekræftede, at de midlertidige foranstaltninger havde en indvirkning på dennes aktiviteter; dertil kom EU-erhvervsgrenens prisstigning på melamin. EU-erhvervsgrenen har faktisk en markedsandel på 85 % på EU-markedet, og derfor køber praktisk talt alle brugere en stor del af deres melamin hos EU-producenter.
(65)
De oplysninger, der blev indsamlet i løbet af undersøgelsen, tyder også på, at priserne stadig forventes at stige i perioden efter UP. Derfor lader det til at være berettiget i Unionens interesse at ændre de midlertidige foranstaltningers form for at begrænse en yderligere prisstigning på melamin, som ville få en alvorlig indvirkning på de samlede brugeres forretning.
(66)
En række brugere hævder, at der i 2010 opstod knaphed på melamin på markedet, at EU-producenterne ikke var i stand til at efterkomme efterspørgslen i Unionen, og at indførelsen af midlertidige foranstaltninger øgede denne knaphed.
(67)
En gennemgang af de tilgængelige oplysninger viste, at der faktisk var melaminknaphed i en vis periode, og at dette ikke skyldtes den midlertidige told, men markedsudviklingen på verdensplan.
(68)
En række brugere hævder, at EU-producenterne ikke var i stand til at købe de fornødne mængder melamin til at opretholde deres produktion.
(69)
En gennemgang af de tilgængelige oplysninger viste, at knapheden kun opstod på spotmarkedet, men at de mængder, som der var indgået kontrakt om, blev leveret.
(70)
Endvidere har EU-producenterne og producenterne i tredjelande øget deres produktionskapacitet og dermed sikret en stabil melaminforsyning til EU-brugerne.
(71)
En bruger hævdede, at denne indstillede byggeriet af et nyt produktionsanlæg, fordi den pågældende gjorde sig klart, at virksomheden ikke længere ville være konkurrencedygtig på sine vigtigste eksportmarkeder efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger på det nuværende niveau.
(72)
En række brugere hævdede, at hvis de midlertidige foranstaltninger bekræftes, bliver varerne i efterfølgende handelsled i Unionen ikke længere konkurrencedygtige i forhold til import af samme varer i efterfølgende handelsled fra Kina. Derfor vil disse brugere enten lukke eller flytte deres produktionsfaciliteter uden for Unionen.
(73)
En brugersammenslutning hævdede, at det kun er i sektoren for produktion af træplader, at der skabes tusindvis af job, hvilket er mange flere end i Unionens melaminproduktion. Derfor var indførelsen af endelige foranstaltninger ikke i Unionens interesse.
(74)
Da ovennævnte parter ikke fremlagde overbevisende dokumentation til støtte for deres påstande, bekræftes konklusionerne i betragtning 116-121 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(75)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Kina.
(76)
På baggrund af ovenstående lader det imidlertid til at være i Unionens interesse at ændre de foreslåede foranstaltningers form for at begrænse en mulig alvorlig indvirkning på de samlede forbrugeres forretning, der er voldsomt afhængig af melaminforsyningen.
4. Endelige antidumpingforanstaltninger
4.1. Skadestærskel
(77)
Da der ikke blev fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-127 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Endelige foranstaltninger
(78)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at foranstaltningernes form bør ændres ved at indføre endelige foranstaltninger i form af en mindsteimportpris for de samarbejdsvillige eksportører, som indrømmes individuel behandling, og en fast told på 415,00 EUR pr. ton af varens nettovægt for alle andre. Import fra de samarbejdsvillige eksportører, som indrømmes individuel behandling, er omfattet af en mindsteimportpris på 1 153 EUR pr. ton af varens nettovægt.
(79)
Denne mindsteimportpris tager udgangspunkt i den normale værdi i referencelandet, forøget til et cif-prisniveau, Unionens grænse, ved hjælp af eksportoplysninger fra de samarbejdsvillige kinesiske eksportører og udtrykkes i EUR pr. ton af varens nettovægt.
(80)
Når importen finder sted til en cif-pris, Unionens grænse, der svarer til eller er højere end den fastsatte mindsteimportpris, skal der ikke betales told. Hvis importen sker til en lavere pris, skal forskellen mellem den faktiske pris og den fastsatte mindsteimportpris betales.
(81)
Ikke-samarbejdsvillige eksportører og eksportører, der ikke er blevet indrømmet individuel behandling, er omfattet af resttolden på 415,00 EUR pr. ton af varens nettovægt (ud fra forskellen mellem den ikke-skadevoldende pris, jf. betragtning 126 i forordningen om midlertidig told, og en samarbejdsvillig eksportørs mest skadevoldende transaktion i UP) uanset importprisen.
(82)
Denne form for foranstaltninger ville give EU-producenter mulighed for at overvinde virkningerne af skadevoldende dumping og burde også forebygge urimelige prisstigninger, som kunne få en betydelig negativ indvirkning på brugernes forretning.
(83)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter denne fremlæggelse af oplysninger. EU-erhvervsgrenen anfægtede efterfølgende de påstande, som brugerne fremkom med vedrørende knapheden af den pågældende vare samt prisudviklingen efter UP på EU-markedet. For så vidt angår knapheden, fremførte EU-erhvervsgrenen det argument, at deres erhvervsgren er konjunkturbestemt, og at der var andre forsyningskilder som f.eks. Trinidad og Qatar. For så vidt angår pristendensen, hævdede de, at stigningen var begyndt et godt stykke tid inden indførelsen af foranstaltninger. Det kan imidlertid ikke benægtes, at priserne er fortsat med stige efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, og at importen fra andre kilder ikke er betydelig. Bemærkningerne fra andre parter blev behørigt taget i betragtning, men var ikke af en sådan art, at de ændrede ved konklusionerne.
(84)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt artikel 1 med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(85)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle antidumpingtoldsatser.
(86)
For at minimere risikoen for omgåelse, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(87)
Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af mindsteimportprisen, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne mindsteimportprisen og indføre en told.
(88)
Hvis markedsbetingelserne ændrer sig væsentligt efter indførelsen af endelige foranstaltninger, kan Kommissionen på eget initiativ gennemgå foranstaltningernes form for at vurdere, om foranstaltningerne fører til de ønskede resultater og eliminerer skaden, og om en ændring i foranstaltningernes form er berettiget.
4.3. Endelig opkrævning af midlertidig antidumpingtold
(89)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af melamin, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2933 61 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Virksomhed
Mindsteimportpris
(EUR pr. ton af varens nettovægt)
Told
(EUR pr. ton af varens nettovægt)
Taric-tillægskode
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company, Ltd
1 153
-
A988
Alle andre virksomheder
-
415,00
A999
For de individuelt nævnte producenter fastsættes den endelige antidumpingtold for den i stk. 1 omhandlede vare til forskellen mellem mindsteimportprisen og nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, i alle tilfælde, hvor sidstnævnte er lavere end mindsteimportprisen. For disse individuelt nævnte producenter opkræves der ingen told, hvis nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, er lig med eller højere end den tilsvarende mindsteimportpris.
Anvendelsen af mindsteimportprisen, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i dette stykke, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes tolden for alle andre virksomheder.
3. For de individuelt nævnte producenter og i tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), reduceres ovennævnte mindsteimportpris med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte mindsteimportpris og den nedsatte nettopris, frit Unionens grænse, ufortoldet.
For alle andre virksomheder og i tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93, reduceres den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af bestemmelserne i stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1035/2010, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2011.
A TANÁCS 457/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. május 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság az 1035/2010/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó melamin behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámok mértéke 44,9 % és 65,2 % között volt.
(2)
Az eljárásokat azt követően indították meg, hogy 2010. január 4-én EU gyártók (a Borealis Agrolinz Melamine GmbH, a DSM Melamine B.V. és a Zakłady Azotowe Puławy; a továbbiakban: a panaszosok), amelyeknek termelése a melamin teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki, panaszt nyújtottak be.
(3)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgált időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél írásbeli észrevételt nyújtott be az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a végleges megállapításaihoz szükségesnek tartott információkat. E célból ellenőrző látogatásra került sor az alábbi felhasználói vállalat telephelyein annak megállapítására, hogy milyen hatásai lehetnek a végleges dömpingellenes intézkedések kivetésének:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Spanyolország
(6)
Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó melamin behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(7)
Az érdekeltek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta, és indokolt esetben figyelembe vette.
3. Az eljárásban érintett felek
(8)
Az eljárásban érintett felektől érkező észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (4)-(10) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(9)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése szerint az érintett termék a Kínából származó melamin, amely jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozik.
(10)
A melamin karbamidból nyert fehér, kristályos por. Főként rétegelt műanyagok, présporok, fatáblák és bevonó gyanták gyártásához használják.
2. A hasonló termék
(11)
Egy exportáló gyártó megismételte az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében szereplő állítást, miszerint a Kínában gyártott és onnan behozott melamin az uniós ágazat által gyártott melaminhoz képest valamivel gyengébb minőségű, és egyes alkalmazásokhoz, mint például felületbevonásokhoz, nem használható. A minőségbeli különbségét érvként több uniós felhasználó is említette.
(12)
A vizsgálat azt mutatta, hogy míg színét tekintve a melamin némi eltérést mutathat, eladásában nem játszanak szerepet a különböző minőségi standardok sem a hazai, sem pedig az exportpiacokon. Arra vonatkozóan pedig, hogy a melamin esetleges kisebb eltérései különböző alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokhoz és végfelhasználásához vezetnének, nem érkezett bizonyíték. A kérdést más exportáló gyártó nem vetette fel. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a kérdéses exportáló gyártó hasonló gyártási eljárást alkalmazott, mint az uniós ágazat.
(13)
A fentiek alapján az állítás elutasítása mellett megerősítésre kerül, hogy az uniós ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a Kínában gyártott és annak belső piacán értékesített, illetve a Kínából az Unióba behozott, valamint az analóg ország szerepét betöltő Indonéziában gyártott és értékesített melamin az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
(14)
A hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(15) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
C. A DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(15)
Eredetileg egy piacgazdasági elbánást kérő exportáló gyártó kérelmének sem adtak helyt, mivel a legfőbb nyersanyagok költsége az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírtakkal ellentétben nem tükrözte alapvetően a piaci értékeket. Az ideiglenes rendelet (20)-(24) preambulumbekezdésében szereplők szerint a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapította, hogy ennek oka az állami beavatkozás Kína földgáz- és karbamidpiacán. Ezen általános helyzeten kívül vállalatspecifikus okai is voltak a piacgazdasági elbánás elutasításának, amint azt az ideiglenes rendelet (25)-(28) preambulumbekezdései ismertetik.
(16)
Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a karbamid ára Kínában hasonló volt, mint a világ többi részén, így például Indonéziában és a Közel-Keleten, ezért az a következtetés, hogy a legfőbb nyersanyagok költsége torzítva lett volna, nem helytálló.
(17)
Ugyanakkor nem kérdőjelezték meg az eredeti következtetést, miszerint Kínában a karbamidpiacon jelentős volt az állami beavatkozás, amint az az ideiglenes rendelet (23) és (24) preambulumbekezdésében szerepel. Már önmagában ez alapján is megállapítható, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő 1. feltétel nem teljesül. E következtetést nem befolyásolja az a tény, hogy a karbamid ára Kínában és a világ némely más országában egy adott időpontban akár majdnem azonos szinten is lehetett.
(18)
Az egyik exportáló csoport nem értett egyet a piacgazdasági elbánás és az egyedi elbánás iránti kérelem visszautasításával azon tény alapján, hogy a Bizottsághoz nem érkezett be kitöltött formanyomtatvány a kapcsolódó vállalattól a piacgazdasági elbánás kapcsán. A közzétételhez fűzött észrevételeiben e csoport teljes körű együttműködést ajánlott fel, de nem vonta kétségbe azt a tényt, hogy egyik kapcsolódó vállalata nem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet formanyomtatványon a csoport többi tagjával azonos időben. Ezért ez az érv elutasításra kerül.
(19)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában a (16)-(32) preambulumbekezdések ezúton megerősítésre kerülnek.
2. Egyedi elbánás
(20)
Ideiglenesen megállapításra került, hogy az öt KNK-beli exportáló gyártó, illetve csoport közül három teljesítette az egyedi elbánás valamennyi követelményét.
(21)
Az uniós ágazat megkérdőjelezte a három vállalatcsoportnak biztosított egyedi elbánásról szóló döntést, azzal érvelve, hogy az egyik exportáló gyártó tulajdonosa a kínai állam, egy másiknak pedig különféle vezetői szintű kapcsolatai vannak olyan vállalatokkal, amelyeket végső soron az állam ellenőriz. Az állami beavatkozás mértéke ráadásul akkora, hogy lehetővé teszi az intézkedések kijátszását mindhárom exportáló gyártó tekintetében.
(22)
A vizsgálat kimutatta, hogy az eredetileg egyedi elbánást kapott exportáló gyártók egyike sem volt állami tulajdonban. Nem volt alátámasztva továbbá az az állítás, hogy az egyik exportáló gyártó vezetőségének kapcsolatai vannak állami ellenőrzés alatt álló vállalatokkal. Az intézkedések kijátszásának esetleges kockázatát tekintve meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat szerint az exportárak, a mennyiségek és az értékesítési feltételek tárgyalása és meghatározása szabadon történt, és hogy az exportáló gyártók nem voltak állami tulajdonban, és vezetői szinten nem voltak dominánsan állami befolyás alatt sem. Ebből következően megállapítható, hogy az állami befolyás nem olyan, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását.
(23)
A fentiekre tekintettel az uniós ágazat állítását el kellett utasítani. Az eredeti megállapítás, miszerint az öt exportáló gyártóból három megfelel az egyedi elbánás összes követelményének, ezért megerősítésre kerül.
3. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(24)
Analóg országként Indonézia lett kiválasztva. Az együttműködő indonéz gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték és úgy találták, hogy azok megbízható információk, amelyekre a rendes értéket alapozni lehet.
(25)
Az egyik exportáló gyártó megkérdőjelezte Indonézia analóg országként történő kiválasztását azon az alapon, hogy az érdekelt feleknek nem volt lehetőségük véleményezniük a kiválasztást. A 2010 májusa óta az ellenőrzéshez megnyitott dosszié azonban tartalmazott indokolást arról, hogy miért Indonézia lett kiválasztva analóg országként. A feleknek így megfelelő alkalmuk volt véleményezni ezt a választást és az eljárási jogok maradéktalanul érvényesültek. Az analóg ország kiválasztása tekintetében több észrevétel nem érkezett.
(26)
Így megerősítésre kerül, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében Indonézia megfelelő és ésszerű analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(27)
Emlékeztetni kell arra, hogy a rendes érték kiszámítása az indonéz gyártó gyártási költségeiből, plusz az eladási, általános és adminisztratív költségekből, valamint a hazai piacon realizálható nyereségből összeadódó ésszerű összeg alapján történt.
(28)
Az egyik exportáló gyártó megkérdőjelezte a számított rendes értéket, különösen az általános és adminisztratív költségek és a nyereség tekintetében, amelyek az uniós ágazat ilyen költségein és nyereségén alapultak. Ez a módszer azonban összhangban van 2. cikk (6) bekezdésének c) pontjával és megfelelnők tekintendő. Nem álltak rendelkezésre más adatok, amelyeket fel lehetett volna használni az általános és adminisztratív költségek és a nyereség alapjául, mivel az analóg országban más exportőrök vagy gyártók nem voltak vizsgálva, és a vizsgált terméket a vizsgált időszakban nem értékesítették más termékkategóriában.
(29)
Ezért ez az állítás elutasításra kerül. A (35)-(45) preambulumbekezdés a rendes érték meghatározása tekintetében így megerősítésre kerül.
c) Az egyedi elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(30)
Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
d) Összehasonlítás
(31)
A hozzáadottérték-adó kérdésére tekintettel az egyik exportáló gyártó megkérdőjelezte a rendes érték és az exportár összehasonlítását. Mivel azonban a rendes érték és az exportár összehasonlítására azonos közvetett adózási szinten, vagyis a héa beszámításával került sor, összhangban a 2. cikk (10) bekezdésének c) pontjával, a módszer megváltoztatására nincs szükség. Így az ideiglenes rendelet (47)-(48) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
4. Dömpingkülönbözetek
a) Az egyedi elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(32)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
(33)
Ezen az alapon az uniós határparitásos CIF-ár százalékaként kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:
Vállalat
Végleges dömpingkülönbözet
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Az összes többi exportáló gyártó esetében
(34)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(52) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
Ezen az alapon a dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélküli, uniós határparitásos CIF-ár 65,6 %-a, és az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdése ezúton megerősítésre kerül.
D. KÁR
1. Kár
1.1. Az uniós gyártás és az uniós ágazat
(35)
Az uniós gyártásra és az uniós ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)-(56) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
1.2. Az uniós fogyasztás
(36)
Több érdekelt fél állította, hogy az Eurostatnak a KNK-ból származó melamin importjára vonatkozó számai a mennyiséget illetően nem megbízhatóak. Az Eurostat-adatok ellenőrzése kisebb változásokat eredményezett az importadatokban és következésképpen az uniós fogyasztásban, az alábbi táblázatok szerint. Ezek a változások nem olyanok, hogy befolyásolnák az uniós fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (57)-(59) preambulumbekezdésében leírt elemzését, így azok megerősítésre kerülhetnek.
1. táblázat
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexált
100
106
88
72
Forrás: frissített Eurostat-adatok és a kérdőívre adott válaszok
1.3. Az érintett országból az Európai Unióba irányuló behozatal
1.3.1. A KNK-ból érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
2. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Mennyiség (tonna)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexált
100
174
139
69
Forrás: frissített Eurostat-adatok
(37)
Az érintett országokból importált mennyiségek fenti változásai nem olyanok, hogy befolyásolnák az ideiglenes rendelet (61)-(62) preambulumbekezdésében leírt megállapításokat, így azok megerősítésre kerülhetnek.
(38)
Több felhasználó azt állította, hogy 2009-ben és 2010-ben nem importált melamint a KNK-ból, mivel a kínai árak az Unióban jellemző árakhoz képest túl magasak voltak. Ezért ők kétségbe vonták, hogy a vizsgált időszakban a kínai exportőrök részéről valóban volt-e alákínálás.
(39)
Mint az ideiglenes rendelet (63)-(64) preambulumbekezdése említi, a kínai exportőrök együttműködési készsége kicsi volt. Így az alákínálás megállapítása az együttműködő kínai vállalatokkal a helyszínen ellenőrzött információk alapján történt. Mint az ideiglenes rendelet (66)-(67) preambulumbekezdése említi, az együttműködő exportáló gyártók importja esetében az alákínálás 10,3 % volt az uniós ágazat áraihoz képest. Tekintve, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetésekor rendelkezésre álló adatokhoz képest új adatok nem merültek fel, ez az állítás elutasításra kerül.
1.3.2. Áralákínálás
(40)
Néhány felhasználó azt állította, hogy figyelembe kellene venni a KNK-ból importált melamin kezelésével kapcsolatos többletmunkát. Állításuk szerint a kínai melamin vételi ára nem tartalmazza ezt a típusú költséget.
(41)
Az állítás vizsgálata kimutatta, hogy nem volt megbízható alap annak megállapításához, hogy milyen feltételek mellett történik a melamin importálása a KNK-ból, illetve a vételi árat esetleg növelő költségek megállapításához. Ezenkívül az említett felhasználók nem szolgáltattak adatokat, így ez az állítás elutasításra kerül.
(42)
Mint az ideiglenes intézkedések bevezetésekor is, néhány érdekelt fél ezúttal is felvetette, hogy az alákínálás kiszámításának az Eurostat adatain kellene alapulniuk, nem pedig az együttműködő kínai vállalatok csupán 30 %-ától származó ellenőrzött adatokon.
(43)
Mint az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdése említi, az alákínálás kiszámítása az együttműködő exportőrök adatain alapult. Ezeknek az adatoknak az ellenőrzése megtörtént, és így megbízhatóbbaknak tekinthetők, mint az Eurostattól szerezhető adatok. Ezért ez az állítás elutasításra kerül.
(44)
Az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(67) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer megerősítésre kerül.
1.4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(45)
Az uniós ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68)-(82) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
1.5. A kárra vonatkozó következtetés
(46)
A kár megállapítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)-(86) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
2. Okozati összefüggés
2.1. Előzetes megjegyzés
(47)
Mint azt az ideiglenes rendelet (87) preambulumbekezdése említi, a vizsgálat tárgyát az képezte, hogy az érintett terméknek a KNK-ból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. A vizsgálat kiterjedt továbbá a dömpingelt behozataltól eltérő más, az uniós ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőkre is, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
2.2. A dömpingelt behozatal hatása
(48)
A fenti 2. táblázatban szereplő felülvizsgált importadatok alapján az ideiglenes rendelet (88)-(95) preambulumbekezdésében tett észrevételek érvényesek maradnak. Összességében a KNK-ból származó import az uniós fogyasztás csökkenését (- 28 %) követően jelentősen, 31 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az árakat illetően az együttműködő kínai gyártók telephelyein ellenőrzött exportár alacsonyabb volt, mint az Eurostat jelentésében szereplő átlagos importár. A KNK-ból származó összes import mintegy 30 %-át képviselő, ellenőrzött együttműködő kínai exportőrökről megállapítható, hogy a vizsgált időszakban 10,3 %-kal alákínáltak az uniós ágazat árainak.
(49)
A vizsgálat feltárta, hogy a vizsgált időszak egyes hónapjaiban a kínai exportőrök felesleges melaminjukat az Unió piacán értékesítették akkor, amikor az árak vonzóak voltak számukra, és visszavonultak, amikor az árak esni kezdtek. Ez a célzott árpolitika a teljes vizsgált időszakban folyamatosan negatív hatással volt az uniós piacra, tekintve, hogy az árak 3-6 hónapos időszakra rögzíthetők. Így megerősíthető, hogy a kínai visszavonulás után középtávon az Unió piacán az olcsó dömpingelt import jelenléte szerepet játszott a piaci értékesítési árak negatív trendjének további súlyosbításában. Az értékesítési árak alacsony szintje hozzájárult az uniós ágazat által elszenvedett drámai veszteségekhez, és megállapítható, hogy a súlyos kár egyik fő tényezője volt.
(50)
Ezen az alapon a dömpingelt behozatal és az uniós ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés megerősíthető.
2.3. További tényezők hatásai
(51)
Ennél a pontnál az érdekelt felek alapvetően az ideiglenes szakaszban tett észrevételeiket ismételték meg. A dömpingelt import hatását illetően néhány érdekelt fél ismét felvetette, hogy az együttműködő exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött adatok helyett az Eurostat számait kellene figyelembe venni. Ez a felvetés értelmetlenné tenné a helyszíni vizsgálatokat és így nem fogadható el. Nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek bizonyították volna, hogy a vizsgálatban használt adatok nem megbízhatóak. Ezért ez az állítás elutasításra kerül.
(52)
Néhány érdekelt fél felvetette, hogy az uniós ágazat által elszenvedett kárt nem a KNK-ból származó import okozta, hanem a gazdasági világválság. Ezek az érdekelt felek nem szolgáltattak azonban olyan adatokat, amelyek bizonyították volna, hogy a vizsgálatban használt adatok nem megbízhatóak. A dömpingelt import ráadásul felerősítette a gazdasági válság hatását, következésképpen tovább súlyosbította az uniós ágazat helyzetét. Az állítás ezért elutasításra kerül.
(53)
Más tényezőkre vonatkozóan érkezett észrevételek és adatok nem voltak olyanok, hogy megváltoztatták volna az ideiglenes rendelet (108)-(110) preambulumbekezdésében tett megállapításokat, mivel e tényezők egyike sem szakította meg a dömpingelt import és az uniós ágazat által elszenvedett kár közötti oksági láncot. Az ideiglenes megállapítás, miszerint az uniós ágazat a dömpingelt behozatal következtében súlyos kárt szenvedett el, így megerősítésre kerül.
3. Az uniós érdek
3.1. Az uniós ágazat érdeke
(54)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós ágazat az Unió különböző tagállamaiban található három gyártóból áll, amelyek a melaminnal kapcsolatos tevékenységek révén közvetlenül több mint 600 embert foglalkoztatnak.
(55)
Néhány felhasználó felvetette, hogy a panaszosok eltúlozták a foglalkoztatási számokat. Nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek bizonyították volna, hogy a vizsgálatban használt adatok nem megbízhatóak.
(56)
Az egyik felhasználó azt állította, hogy az uniós ágazat műszaki problémák miatt zárt be gyártólétesítményeket, nem pedig az állított dömpingelt import következtében.
(57)
Az uniós ágazat néhány üzemében valóban voltak műszaki problémák, de többnyire a vizsgált időszak után. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az uniós ágazat adatokat nyújtott be arról, hogy a dömpingelt behozatal következtében leállítani kényszerült gyárakat nemrég újra megnyitották. Ez azt mutatja, hogy az intézkedések már pozitív hatást gyakoroltak az uniós ágazatra.
(58)
A KNK-ból származó behozatal elleni végleges dömpingellenes vámok kivetése várhatóan további pozitív hatással jár majd az uniós ágazat gazdasági helyzetére, és lehetővé teszi a számára, hogy az elvesztett nyereségességének legalább egy részét visszaszerezze.
(59)
Az uniós ágazat érdekeire vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)-(115) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
3.2. Az importőrök érdeke
(60)
Mivel az importőrök érdekeit illetően nem voltak észrevételek, megállapítható, hogy a KNK-ból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges intézkedések bevezetése nem sértené az importőrök érdekeit.
3.3. A felhasználók érdeke
(61)
Az ideiglenes szakaszban a felhasználók együttműködése aránylag alacsony szintű volt. A kiküldött 44 kérdőívből csak 7 értékelhető érkezett vissza. Az együttműködő felhasználók által behozott import az uniós felhasználásnak körülbelül 10 %-át jelenti. Ebben a szakaszban megállapítható volt, hogy a javasolt intézkedések hatása viszonylag korlátozott lehet.
(62)
Az ideiglenes intézkedések bevezetése után ellenőrző látogatásra került sor a legnagyobb együttműködő uniós felhasználó telephelyén. A vizsgálat kimutatta, hogy a gyártási költségében a melamin 8 % és 15 % közötti részt képvisel, a tevékenységtől függően. Az intézkedések esetleges hatása így, a melamin költségarányától és a nyereségesség szintjétől - amely viszonylag alacsony volt - függően, viszonylag jelentős lehet.
(63)
Számos felhasználó állította, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetése után a melaminból hiány keletkezett az Unió piacán, és hogy ez jelentős és folyamatos árnövekedéshez vezetett. Míg a melamin értékesítési ára 900 EUR/tonna körül volt a vizsgált időszakban, a későbbi árak 1 200 és 1 500 EUR/tonna között mozogtak.
(64)
Az együttműködő felhasználó telephelyén tett ellenőrző látogatás megerősítette, hogy az ideiglenes intézkedések, az uniós ágazat által a melaminra időközben alkalmazott áremeléssel együtt, hatással voltak a tevékenységeire. Az uniós ágazatnak valójában 85 % körüli a részesedése az uniós piacon, és így az összes felhasználó alapvetően az uniós gyártóktól szerzi be a melamin nagy részét.
(65)
A vizsgálat során gyűjtött információkból az is kitűnik, hogy az árak várhatóan tovább nőnek a vizsgált időszak után. Ebből következően indokoltnak látszik az Unió érdekében az ideiglenes intézkedések formájának megváltoztatása a melaminár növekedésének korlátozása céljából, mert az súlyosan és átfogóan érintené a felhasználók működését.
(66)
Néhány felhasználó azt állítja, hogy 2010-ben melaminhiány alakult ki a piacon, az uniós gyártók nem tudták kielégíteni az európai keresletet, és hogy a bevezetett ideiglenes intézkedések növelték ezt a hiányt.
(67)
A rendelkezésre álló adatok elemzése szerint a melaminpiacon valóban hiány volt egy rövid ideig, de azt nem az ideiglenes vámok okozták, hanem világpiaci fejlemények.
(68)
Néhány felhasználó azt állítja, hogy az EU gyártók azért nem szállították melaminból az uniós piacon szükséges mennyiséget, hogy fenntartsák termelésüket.
(69)
A rendelkezésre álló adatok elemzése szerint a hiány csak az azonnali piacon lépett fel, de a szerződéssel lekötött mennyiségeket leszállították.
(70)
Ezenfelül az EU gyártók és harmadik országbeli gyártók új gyártókapacitásokat is üzembe állítottak, biztosítva így a stabil melaminkínálatot az uniós felhasználók számára.
(71)
Egy felhasználó azt állította, hogy leállította új gyártóüzemének építését, mert kiderült, hogy a bevezetett ideiglenes intézkedések mellett a továbbiakban már nem lenne versenyképes a főbb exportpiacain.
(72)
Néhány felhasználó azt állította, hogy ha az ideiglenes intézkedések megerősítésre kerülnek, akkor a melaminból készülő EU termékek elvesztik versenyképességüket a KNK-ból importált ilyen termékekkel szemben. A felhasználók ezért vagy kénytelenek lesznek bezárni vagy az Unióból máshová telepíteni a gyártólétesítményeiket.
(73)
Az egyik felhasználói egyesülés azt állította, hogy csak a fatáblagyártó szektor több ezer munkahelyet teremt, ami sokkal nagyobb szám az uniós melamingyártó szektorhoz képest. A végleges intézkedések bevezetése ezért nem szolgálná az Unió érdekeit.
(74)
Az említett felek nem szolgáltattak meggyőző adatokat állításaik alátámasztására, ezért az ideiglenes rendelet (116)-(121) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
3.4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(75)
A fentiek alapján megállapítható, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó melamin behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetésével szemben.
(76)
A fentiek alapján azonban az Unió érdekét szolgálná, ha a javasolt intézkedések formája megváltozna úgy, hogy korlátozzák a melaminkínálattól erősen függő teljes felhasználói körre gyakorolt esetleges súlyos hatásokat.
4. Végleges dömpingellenes intézkedések
4.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(77)
A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó megállapítás módosítását indokoló megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(127) preambulumbekezdése megerősítésre kerül.
4.2. Végleges intézkedések
(78)
Az előzőek fényében megállapítható, hogy célszerű az intézkedések formájának megváltoztatása úgy, hogy a végeleges intézkedések az egyedi elbánásban részesített együttműködő exportőrök számára minimum-importárat (MIP), az összes többi exportáló számára pedig a nettó terméktömegre számított 415,00 euró/tonna rögzített vámot jelentsenek. Az egyedi elbánásban részesülő együttműködő exportőröktől származó importra a nettó terméktömegre számított 1 153 euró/tonna minimum-importár vonatkozik.
(79)
Ez a minimum-importár az analóg országban megállapított rendes értéken alapul, megnövelve az együttműködő kínai exportőröktől származó exportadatokból számított uniós határparitású CIF-árra, és a nettó terméktömegre számított euró/tonna értékben kifejezve.
(80)
Amennyiben az import a megállapított minimumimportárral megegyező vagy annál magasabb uniós határparitásos CIF-áron történik, nem kell vámot fizetni. Ha az import ennél alacsonyabb áron történik, a tényleges ár és a megállapított minimum-importár közötti különbséget kell megfizetni.
(81)
A nem együttműködő exportőröket, és az egyedi elbánásban nem részesülő exportőröket az importártól függetlenül a nettó terméktömegre számított 415,00 euró/tonna (az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében meghatározott, kárt nem okozó ár és az egyik együttműködő exportőrnek a vizsgált időszakban végrehajtott legnagyobb kárt okozó ügyletében alkalmazott ár közötti különbség) különbözeti vám terheli.
(82)
Az intézkedések ezen formája lehetővé teszi az uniós gyártók számára, hogy kilábaljanak a káros dömping hatásaiból és megakadályozza azt is, hogy a felhasználói körre jelentős negatív hatású indokolatlan áremelkedés következzen be.
(83)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek a végleges dömpingellenes vámok kivetésére tett ajánlást meglapozzák. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően adott határidőn belül felszólalhassanak. Az uniós ágazat ezt követően vitatta a felhasználóknak azt az állítását, hogy az érintett termékből hiány lett volna, valamint az uniós piacon a vizsgált időszak utáni áralakulásra vonatkozó állítást is. A hiánnyal kapcsolatban az uniós ágazat úgy érvelt, hogy az ágazat ciklikus jellegű, és hogy voltak más kínálati források is, például Trinidad és Katar. Az árak tendenciáját illetően vitatták, hogy a növekedés jóval az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt kezdődött volna. Nem tagadható azonban, hogy az árak az ideiglenes intézkedések bevezetésétől fogva folyamatosan nőnek, és hogy a más forrásokból származó import nem jelentős. A többi érintett fél által benyújtott észrevételek megfelelő figyelembevétele megtörtént, de nem voltak köztük olyanak, amelyek módosították volna a megállapításokat.
(84)
Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok - tehát az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék importjára kell alkalmazni. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogi személyeket is - által gyártott termék nem részesülhet e vámtételek kedvezményeiből, és azokra a „minden más vállalat”-ra érvényes vámot kell kivetni.
(85)
Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (3). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint hazai és exportértékesítési tevékenységeinek - például az említett névváltoztatással vagy az új termelési vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos - változását. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosításra kerül az egyedi dönpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok felsorolásának aktualizálásával.
(86)
Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának veszélye a lehető legkisebb legyen, a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben egyedi intézkedések szükségesek. Ezen egyedi intézkedések közé tartoznak a következők: az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Olyan behozatalra, amelyet nem kísér ilyen számla, az összes többi exportőrre alkalmazott dömpingellenes különbözeti vám fizetendő.
(87)
Amennyiben a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a minimum-importárra jogosult valamely vállalat kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának gyanúja miatt vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat tárgya többek között annak megállapítása, hogy szükséges-e a minimum-importár eltörlése, és ebből következően vám bevezetése.
(88)
Ha a végleges intézkedések bevezetése után a piaci viszonyok jelentősen megváltoznak, a Bizottság saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja az intézkedések formáját, hogy felmérje, az intézkedések elérték-e a kívánt eredményeket a károkozás megszüntetését illetően, és hogy indokolt-e az intézkedések formájának megváltoztatása.
4.3. Az ideiglenes vámok végleges dömpingellenes beszedése
(89)
A megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára való tekintettel és az uniós ágazatot ért kár szintjére figyelemmel szükséges, hogy az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Minimum-importár
(EUR/tonna a termék nettó tömegére)
Vámtétel
(EUR/tonna a termék nettó tömegére)
TARIC kiegészítő kód
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Minden más vállalat
-
415,00
A999
A név szerint megnevezett gyártók esetében az (1) bekezdésben leírt termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összege a minimum-importár és a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár közötti különbözet minden olyan esetben, amikor ez utóbbi alacsonyabb a minimum-importárnál. E név szerint megnevezett gyártók esetében nem kell vámot fizetni, ha a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított ár megegyezik a vonatkozó minimumimportárra vagy annál magasabb.
Az ebben a bekezdésben fentebb felsorolt vállalatok esetében meghatározott minimum-importár alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, a „minden más vállalat”-ra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(3) A név szerint megnevezett gyártóknál, és azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátást megelőzően megsérül, és így a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árat a vámérték megállapítása érdekében részarányosítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 145. cikkével összhangban, akkor a fent meghatározott minimum-importárat a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árral arányosan csökkenteni kell. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimum-importár és a nettó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított csökkentett ár különbségével.
Minden más vállalatnál, és azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK rendelet 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket alkalmazni kell.
2. cikk
A 1035/2010/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege nagyobb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 10-én.