PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1346/2014 DER KOMMISSION
vom 17. Dezember 2014
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in der Volksrepublik China und zur Aufhebung des endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (Grundverordnung) (1), insbesondere auf Artikel 9 und Artikel 11 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1339/2002 (2) führte der Rat im Juli 2002 einen endgültigen Antidumpingzoll in Höhe von 21 % auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden „VR China“) und einen endgültigen Antidumpingzoll in Höhe von 18,3 % auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien ein (im Folgenden „Ausgangsuntersuchung“).
(2)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1338/2002 (3) führte der Rat einen endgültigen Ausgleichszoll in Höhe von 7,1 % auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien ein.
(3)
Mit dem Beschluss 2002/611/EG (4) nahm die Kommission in Bezug auf sowohl die Antidumping- als auch die Antisubventionsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Indien eine Preisverpflichtung eines ausführenden Herstellers in Indien, nämlich Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (im Folgenden „Kokan“), an.
(4)
Im Februar 2004 hob der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 236/2004 (5) den Satz des endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in der VR China nach der Wiederaufnahme der Untersuchung im Zusammenhang mit der Übernahme des Zolls von 21 % auf 33,7 % an.
(5)
Im März 2004 hob die Kommission den Beschluss 2002/611/EG nach einer freiwilligen Rücknahme der Verpflichtung durch Kokan mit dem Beschluss 2004/255/EG (6) wieder auf.
(6)
Mit dem Beschluss 2006/37/EG (7) nahm die Kommission in Bezug auf sowohl die Antidumping- als auch die Antisubventionsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Indien eine neue Verpflichtung von Kokan an. Die Verordnungen (EG) Nr. 1338/2002 und (EG) Nr. 1339/2002 des Rates wurden mit der Verordnung (EG) Nr. 123/2006 des Rates (8) entsprechend geändert.
(7)
Im Anschluss an eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1000/2008 (9) Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in der VR China und Indien ein. Im Anschluss an eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen und eine Interimsüberprüfung führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1010/2008 (10) endgültige Ausgleichszölle auf die Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien ein und änderte die Höhe der Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Sulfanilsäure aus Indien.
2. Antrag auf Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen (im Folgenden „Auslaufüberprüfung“)
(8)
Nach Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (11) der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China und Indien erhielt die Kommission am 1. Juli 2013 einen Antrag auf Einleitung einer Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (im Folgenden „Grundverordnung“). Der Antrag wurde von CUF - Quimicos Industriais (im Folgenden „Antragsteller“ oder „CUF“), dem einzigen Hersteller von Sulfanilsäure in der Union, eingereicht, auf den somit 100 % der Unionsproduktion entfallen.
(9)
Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings und einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(10)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 16. Oktober 2013 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (12) (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Parallele Untersuchung
(11)
Im Wege einer am 16. Oktober 2013 im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (13) leitete die Kommission auch eine Auslaufüberprüfung der geltenden Ausgleichsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien nach Artikel 18 der Verordnung (EG) Nr. 597/2009 des Rates (14) ein.
5. Untersuchung
5.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(12)
Die Untersuchung bezüglich eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2012 bis zum 30. September 2013 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums der Überprüfung, also dem 30. September 2013 (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
5.2. Betroffene Parteien
(13)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die ausführenden Hersteller in der VR China und in Indien, die Einführer, die bekanntermaßen betroffenen Verwender und die Vertreter der Ausfuhrländer offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(14)
Von den interessierten Parteien stellte nur der einzige Unionshersteller einen entsprechenden Antrag und wurde gehört.
5.3. Stichprobenverfahren
(15)
Angesichts der offensichtlich großen Zahl ausführender Hersteller in Indien und der VR China sowie unabhängiger Einführer in der Union war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(16)
Bei der Kommission gingen ausgefüllte Stichprobenformulare von zwei ausführenden Herstellern in Indien ein; die chinesischen ausführenden Hersteller hatten hingegen keine Antworten übermittelt. Daher wurde kein Stichprobenverfahren durchgeführt.
(17)
Ein unabhängiger Einführer antwortete zwar auf das Stichprobenformular, führte die betroffene Ware jedoch nicht aus den betroffenen Ländern ein und übermittelte keine Fragebogenantwort. Daher wurde kein Stichprobenverfahren durchgeführt.
(18)
Da es nur einen Unionhersteller gibt, wurde bei den Unionsherstellern nicht mit einer Stichprobe gearbeitet.
5.4. Untersuchung
(19)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung sowie für die Ermittlung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Sie sandte Fragebogen an den einzigen Unionshersteller, ferner an die beiden ausführenden Hersteller in Indien, an die ihr bekannten Einführer und an Verwender in der Union.
(20)
Von den beiden ausführenden Herstellern in Indien übermittelte nur einer (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) eine vollständige Antwort. Auf diesen indischen Hersteller entfiel ein erheblicher Teil der indischen Ausfuhren, die im Untersuchungszeitraum der Überprüfung insgesamt in die Union getätigt wurden.
(21)
Bei folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Ausführender Hersteller und Hersteller im Vergleichsland:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien
c)
Verwender in der Union:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Deutschland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(22)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Sulfanilsäure, die derzeit unter dem KN-Code ex 2921 42 00 (TARIC-Code 2921420060) eingereiht wird. Es gibt zwei Qualitäten von Sulfanilsäure, die anhand ihres Reinheitsgrades ermittelt werden: eine technische Qualität und eine gereinigte Qualität. Die gereinigte Qualität wird zuweilen in Form eines Sulfanilsäure-Salzes vermarktet. Sulfanilsäure wird als Ausgangsstoff zur Herstellung von optischen Aufhellern, Betonzusatzstoffen, Lebensmittelfarbstoffen und Spezialfarbstoffen verwendet. Wie festgestellt wurde, wird sie in begrenztem Maße auch von der Arzneimittelindustrie verwendet. Auch wenn nicht bestritten wird, dass beide Qualitäten dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften aufweisen und daher als eine einzige Ware gelten, so muss doch darauf hingewiesen werden, dass den Untersuchungsergebnissen zufolge die Austauschbarkeit in der Praxis begrenzt ist. Insbesondere könnten Verwender, die auf die gereinigte Qualität von Sulfanilsäure angewiesen sind, nur dann die technische Qualität verwenden, wenn sie deren Reinheitsgrad selbst noch weiter erhöhen können. Verwender, die die technische Qualität von Sulfanilsäure benötigen oder bevorzugen, könnten theoretisch auf die gereinigte Qualität zurückgreifen; aufgrund des Preisunterschieds (20-25 %) ist dies jedoch wirtschaftlich nicht tragbar.
(23)
Bei Sulfanilsäure handelt es sich um ein reines Grunderzeugnis, dessen grundlegende materielle, chemische und technische Eigenschaften unabhängig vom Ursprungsland identisch sind. Die betroffene Ware und die von den ausführenden Herstellern in den betroffenen Ländern hergestellte und auf ihrem Inlandsmarkt und an Drittländer verkaufte Ware sowie die von dem Unionshersteller hergestellte und auf dem Unionsmarkt verkaufte Ware weisen der Untersuchung zufolge somit dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften auf und werden im Wesentlichen denselben Verwendungen zugeführt, sodass sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen sind.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(24)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob Dumping derzeit vorlag und ob das Dumping bei einem etwaigen Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China und Indien wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
1. Vorbemerkungen
1.1. VR China
(25)
Bei der Einleitung der Auslaufüberprüfung kontaktierte die Kommission 39 ihr bekannte ausführende Hersteller in der VR China und die chinesischen Behörden. Keiner dieser Hersteller meldete sich und war zur Mitarbeit bereit.
(26)
Die Kommission unterrichtete die chinesischen Behörden und die betreffenden ausführenden Hersteller von ihrer Absicht, für ihre Feststellungen nach Artikel 18 der Grundverordnung die besten verfügbaren Informationen heranzuziehen. Die Parteien übermittelten hierzu keinerlei Stellungnahme.
(27)
Infolgedessen mussten die Feststellungen bezüglich des Dumpings und der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings auf der Grundlage der verfügbaren Informationen getroffen werden, das heißt anhand der vom Antragsteller vorgelegten Informationen, insbesondere der Informationen aus dem Überprüfungsantrag, und anhand von Eurostat-Daten.
(28)
Es wurden aus der VR China im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nur geringe Mengen der betroffenen Ware in die Union eingeführt.
1.2. Indien
(29)
Bei der Einleitung der Auslaufüberprüfung kontaktierte die Kommission 25 ihr bekannte ausführende Hersteller in Indien, von denen nur einer, nämlich Kokan, den Fragebogen beantwortete und bei der Untersuchung mitarbeitete. Auf das Unternehmen entfällt die Mehrheit der indischen Ausfuhren in die Union im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
(30)
Im Bezugszeitraum galt für diesen ausführenden Hersteller eine von der Kommission angenommene Preisverpflichtung, die den Untersuchungsergebnissen zufolge eingehalten wurde.
2. Dumping
2.1. VR China
2.1.1. Vergleichsland
(31)
Im Einklang mit Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft (im Folgenden „Vergleichsland“) ermittelt.
(32)
In der Ausgangsuntersuchung war für die Zwecke der Ermittlung des Normalwerts für die VR China Indien als Vergleichsland herangezogen worden. In der Einleitungsbekanntmachung war Indien als Vergleichsland angegeben worden, und die interessierten Parteien konnten zu dieser Wahl Stellung nehmen. Es gingen keine Stellungnahmen ein, und es gab keine Anhaltspunkte dafür, dass Indien nicht mehr geeignet sei. Der Wirtschaftszweig der Union hatte in seinem Überprüfungsantrag die USA als Vergleichsland vorgeschlagen, da es aber nur einen einzigen Hersteller in den USA gibt und der US-Markt seit über 20 Jahren mit Antidumping- und Ausgleichszöllen auf die Einfuhren von Sulfanilsäure aus China und Indien geschützt wird, wurde dieser Vorschlag zurückgewiesen. Daher fiel die Wahl des Vergleichslandes auch in dieser Untersuchung auf Indien.
(33)
Es wurden daher die Daten des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in Indien verwendet.
2.1.2. Normalwert
(34)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der Daten des mitarbeitenden Herstellers im Vergleichsland (Kokan) ermittelt. Als Grundlage für die Ermittlung des Normalwerts wurden die Inlandsverkäufe herangezogen (siehe Erwägungsgründe 42-47).
2.1.3. Ausfuhrpreis
(35)
Angesichts der mangelnden Bereitschaft zur Mitarbeit seitens der ausführenden Hersteller in der VR China und den daher fehlenden spezifischen Informationen zu den chinesischen Preisen wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt; hierzu wurde auf statistische Quellen (Eurostat) zurückgegriffen. Es wird davon ausgegangen, dass diese Informationsquelle die tatsächlichen Preise, die die chinesischen Ausführer ihren Abnehmern in der Union in Rechnung stellten, recht genau widerspiegelt.
2.1.4. Vergleich
(36)
Der Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk.
(37)
Nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung wurden am Ausfuhrpreis soweit erforderlich gebührende Berichtigungen vorgenommen. Um den Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk auszudrücken, berichtigte die Kommission - unter Zugrundelegung der Informationen aus dem Überprüfungsantrag - den auf Eurostat-Daten beruhenden CIF-Preis um Fracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs- und Kreditkosten. Diese Berichtigungen beliefen sich auf 5 bis 10 % des CIF-Preises.
2.1.5. Dumping
(38)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(39)
Da keiner der chinesischen Ausführer mitarbeitete, liegen keine Informationen über den Produktmix der eingeführten Waren vor. Folglich war nicht bekannt, in welchen Mengen gereinigte Sulfanilsäure und in welchen Mengen Sulfanilsäure in technischer Qualität eingeführt wurde; gleichwohl wurde die Auffassung vertreten, dass die von Eurostat ausgewiesenen Einfuhrpreise im Vergleich zu den Normalwerten des Vergleichslandes nicht auf Dumpingniveau lagen, selbst unter der Annahme, dass ausschließlich gereinigte Sulfanilsäure eingeführt wurde, die im Schnitt 20 % teurer ist als Sulfanilsäure in technischer Qualität.
(40)
Darüber hinaus waren, wie bereits in Erwägungsgrund 28 erwähnt, die Einfuhrmengen aus der VR China im UZÜ sehr gering. Man ist sich in den betroffenen Wirtschaftszweigen im Allgemeinen darin einig, dass der Ad-hoc-Versand von Sulfanilsäure in geringen Mengen zu erheblich höheren Stückpreisen erfolgt als bei regelmäßigen Bestellungen größerer Mengen, was das von Eurostat ausgewiesene hohe Einfuhrpreisniveau erklären könnte.
(41)
Wenngleich sich aus den verfügbaren Zahlen ein negatives Dumping ergibt, so ist diese Schlussfolgerung angesichts der geringen Einfuhrmengen und der fehlenden Informationen zum Produktmix der eingeführten Waren möglicherweise doch von begrenzter Relevanz; dies ist aufgrund des beträchtlichen Preisunterschieds zwischen gereinigter Sulfanilsäure und Sulfanilsäure in technischer Qualität von Bedeutung.
2.2. Indien
2.2.1. Normalwert
(42)
Die Inlandsverkäufe aller Typen der betroffenen Ware, die von dem einzigen mitarbeitenden ausführenden Hersteller getätigt wurden, erfolgten in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung.
(43)
Für jeden Warentyp wurde geprüft, wie hoch im Untersuchungszeitraum der Überprüfung der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt war.
(44)
Alle Inlandsverkäufe wurden zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber getätigt, sodass die gewinnbringenden Inlandsverkäufe mehr als 80 % der gesamten Verkaufsmenge des jeweiligen Warentyps ausmachten. Infolgedessen wurde dem Normalwert bei jedem Warentyp der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe des betreffenden Warentyps im Untersuchungszeitraum der Überprüfung berechnet wurde.
(45)
Der Antragsteller brachte vor, der von den Einfuhren aus China auf den indischen Markt ausgehende Druck habe die indischen Inlandspreise verzerrt und sich somit auch verzerrend auf die Normalwertermittlung ausgewirkt.
(46)
Wie in Erwägungsgrund 44 festgehalten, machten bei den einzelnen Warentypen die gewinnbringenden Inlandsverkäufe mehr als 80 % der Gesamtverkaufsmenge aus; folglich musste der Normalwert anhand des tatsächlichen Inlandspreises ermittelt werden. Abgesehen davon wird der Normalwert - unabhängig von der Frage, ob die Einfuhren aus China den indischen Inlandsmarkt unter Druck gesetzt haben - so ermittelt, dass sich der etwaige Druck nicht auf die Bewertung auswirkt. Wenn nämlich 80 % oder weniger der Verkäufe eines bestimmten Warentyps gewinnbringend wären, dann würde der Normalwert nur anhand der gewinnbringenden Verkäufe ermittelt. Mehr noch: Falls bei allen Verkäufen eines bestimmten Warentyps Verluste verzeichnet würden, so würde der Normalwert anhand der vollen Produktionskosten zuzüglich einer angemessenen Gewinnspanne errechnet.
(47)
Daher hält die Kommission das Vorbringen des Antragstellers in Bezug auf die Berechnung des Normalwerts für unerheblich.
2.2.2. Ausfuhrpreis
(48)
Die Ausfuhren der betroffenen Ware gingen an unabhängige Abnehmer in der Union und der Ausfuhrpreis wurde nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung ermittelt, also anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise.
(49)
Der Antragsteller wandte ein, es gebe einen Widerspruch zwischen der Preisentwicklung von Benzol und der Entwicklung der Preise der indischen Ausfuhren in die Union. Dies sei umso bemerkenswerter als die von der Kommission angenommene Mindestpreisverpflichtung an die Preisentwicklung von Benzol gekoppelt sei. Außerdem führe diese Preisverpflichtung dazu, dass die Ausfuhrpreise des wichtigsten indischen ausführenden Herstellers nicht mehr repräsentativ seien.
(50)
Nach den Erkenntnissen der Kommission kann Benzol als Ausgangsstoff zur Herstellung von Anilin, welches wiederum der Hauptausgangsstoff zur Herstellung von Sulfanilsäure darstellt, höchstens 50-60 % der Produktionskosten der betroffenen Ware ausmachen. Zudem begrenzt die Indexierungsklausel der Preisverpflichtung die Auswirkungen der Benzolpreisentwicklung auf den Mindestpreis. Im Übrigen wurde die Einhaltung der Mindestpreisverpflichtung bei einem Kontrollbesuch vor Ort geprüft; dabei zeigte sich, dass die Ausfuhrpreisniveaus stets deutlich über den in der Verpflichtung festgesetzten Mindestpreisen lagen, was die Auswirkungen der Verpflichtung begrenzte.
(51)
Der Antragsteller wandte des Weiteren ein, die indischen ausführenden Hersteller hätten aller Wahrscheinlichkeit nach kleinere Mengen zur Ausfuhr in die Union versandt, womit sie hohe Spotpreise erzielt hätten, wodurch das Ausfuhrpreisniveau künstlich aufgebläht worden sei.
(52)
Bei der Untersuchung wurden bei Kokan, dem wichtigsten indischen ausführenden Hersteller, allerdings keine solchen Verkäufe festgestellt. Der überwiegende Teil (über 99 %) der Verkäufe der anderen indischen Ausführer in die Union erfolgte laut Untersuchung ebenfalls in Mengen, bei denen nicht von Spot-Verkäufen gesprochen werden kann.
(53)
Aufgrund dieser Feststellungen müssen die Einwände des Antragstellers bezüglich der Nichtrepräsentativität der Preise der indischen Ausfuhrverkäufe in die Union verworfen werden.
2.2.3. Vergleich
(54)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(55)
So wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Transport- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten, für Preisnachlässe und Provisionen vorgenommen, die nachweislich die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Diese Berichtigung beläuft sich auf 6 bis 10 % des CIF-Preises frei Grenze der Union.
2.2.4. Dumping
(56)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde der für die gleichartige Ware ermittelte gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis der betroffenen Ware verglichen.
(57)
Aus diesem Vergleich ergab sich für den mitarbeitenden ausführenden Hersteller eine negative Dumpingspanne. Im UZÜ lag also kein Dumping vor.
(58)
Der Antragsteller brachte vor, die Schlussfolgerung über das Nichtvorliegen von Dumping bei dem wichtigsten ausführenden Hersteller könne nicht auf die anderen indischen ausführenden Hersteller ausgedehnt werden, da seine Ausfuhren auf einer Mindesteinfuhrpreisverpflichtung beruhten.
(59)
Nun setzte aber der wichtigste indische ausführende Hersteller seine Ausfuhrpreise deutlich über den Mindestpreisen seiner Verpflichtung an. Darüber hinaus zeigte sich, dass das Ausfuhrpreisniveau der anderen indischen Hersteller nach Eurostat-Daten deutlich höher war als die Ausfuhrpreise des wichtigsten ausführenden Herstellers. Im Übrigen ergab die Untersuchung, dass der mitarbeitende ausführende Hersteller seine Preise für Ausfuhrverkäufe in Drittländer, die weder einer Verpflichtung noch Antidumpingzöllen unterliegen, auf einem ähnlichen Niveau ansetzte wie die Preise für seine Ausfuhrverkäufe in die Union und er somit kein Dumping betrieb. Daraus schließt die Kommission, dass die indischen Ausfuhrpreise unabhängig von der Preisverpflichtung und nach Marktbedingungen festgesetzt wurden.
(60)
Das Vorbringen des Antragstellers, dass bei den anderen indischen ausführenden Herstellern hätte Dumping festgestellt werden müssen, ist somit zurückzuweisen.
3. Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
3.1. Vorbemerkungen
(61)
In den USA sind seit 1992 Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien und in der VR China sowie Ausgleichsmaßnahmen gegenüber Indien in Kraft. Im Jahr 2011 verlängerte das Handelsministerium der USA die geltenden Ausgleichszölle auf Einfuhren aus Indien, die sich auf 43,7 % beliefen, und die geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Indien und der VR China, die zwischen 19,1 % und 114,8 % lagen. Durch die Höhe der Maßnahmen hat sich der US-Markt gegen Einfuhren aus Indien und der VR China gewissermaßen abgeschottet.
3.2. VR China
(62)
Die in der VR China zur Verfügung stehende Produktionskapazität wurde anhand der Daten geschätzt, die der Unionshersteller und der einzige amerikanische Hersteller Nation Ford Chemical Company (im Folgenden „NFC“) bei der US-amerikanischen Auslaufüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen betreffend Sulfanilsäure mit Ursprung in China (USITC-Veröffentlichung Nr. 4270) vorgelegt hatten.
(63)
Den Angaben von NFC zufolge können mit den vorhandenen Produktionskapazitäten in der VR China 65 500 Tonnen Sulfanilsäure pro Jahr hergestellt werden; dies steht mit der Schätzung des Antragstellers im Einklang, der sich bei seinen Angaben auf eine vom chinesischen Wirtschaftszweig erstellte Studie berief, wonach die vorhandene Kapazität in China zwischen 65 500 Tonnen und 82 000 Tonnen liege. Die Kapazitätsreserven wurden auf 20 % veranschlagt, was 13 100 bis 16 400 Tonnen entsprechen würde. Dies ist mehr als das Doppelte des Unionsverbrauchs im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
(64)
Der Antragsteller führte des Weiteren an, den chinesischen Ausführern sei es auch gelungen, in den indischen Markt einzutreten, und er untermauerte dies durch statistische Daten, die auf der Datenbank der indischen Regierung für die indischen Ein- und Ausfuhren beruhten. Den Daten zufolge nahmen die aus China stammenden Einfuhren gereinigter Sulfanilsäure nach Indien im UZÜ im Vergleich zu früheren Zeiträumen erheblich zu und lagen dabei unter den inländischen Verkaufspreisen für gereinigte Sulfanilsäure des mitarbeitenden indischen Herstellers. Da der Normalwert der gereinigten Sulfanilsäure, gebührend berichtigt um Fracht- und Versicherungskosten, auf der Grundlage der mengenmäßig repräsentativen Inlandsverkäufe von gereinigter Sulfanilsäure des einzigen mitarbeitenden indischen Herstellers ermittelt wurde, die sich preislich zwischen 92 500 INR und 112 500 INR bewegten (Preisspanne aus Vertraulichkeitsgründen), bestätigen die Daten, dass die Einfuhren von gereinigter Sulfanilsäure aus der VR China zu gedumpten Preisen (82 500 INR bis 92 500 INR, Preisspanne aus Vertraulichkeitsgründen) auf den indischen Markt gelangten. Dieses bei den Einfuhren nach Indien beobachtete Dumping trug zur Beurteilung der Frage bei, wie sich die ausführenden Hersteller in der VR China im Falle eines Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen verhalten dürften.
(65)
Unter Berücksichtigung der erheblichen in der VR China vorhandenen Kapazitätsreserven und der Informationen über das Preisverhalten der chinesischen ausführenden Hersteller auf einem nicht durch handelspolitische Schutzmaßnahmen geschützten Drittmarkt ist damit zu rechnen, dass es erneut zu Dumping kommt, wenn die Maßnahmen außer Kraft treten.
3.3. Indien
(66)
Auch die in Indien zur Verfügung stehende Gesamtkapazität wurde anhand der von NFC und dem einzigen Unionshersteller vorgelegten Daten geschätzt.
(67)
Der Antragsteller schätzte die Gesamtkapazität Indiens auf rund 13 500 Tonnen, wovon 2 700 Tonnen als Kapazitätsreserve angesehen werden könnten. Diese Zahlen stehen voll im Einklang mit den Daten, die der einzige US-Hersteller NFC im Rahmen der US-amerikanischen Untersuchung vorgelegt hatte.
(68)
Der Antragsteller wandte ein, eine Kapazitätsreserve von 2 700 Tonnen bedrohe seinen Absatz, da sie einem beträchtlichen Teil des Unionsverbrauchs entspreche; außerdem sei zu erwarten, dass diese Kapazitätsreserve aufgrund der wachsenden Präsenz chinesischer Waren auf dem indischen Markt noch ansteigen werde, weshalb der Ausfuhranreiz weiter zunehmen werde.
(69)
Diesbezüglich stellte die Kommission fest, dass der wichtigste indische ausführende Hersteller 2013 seinen Status als exportorientierter Betrieb (Export-Oriented Unit, EOU) aufgab, da er plante, seine Verkäufe auf dem Inlandsmarkt zu steigern. Diese Verkäufe waren aufgrund der Auflagen des EOU-Programms stark eingeschränkt gewesen. Das Unternehmen bestätigte, dass es trotz zunehmender Einfuhren aus China bei Sulfanilsäure in technischer Qualität (also der Ware, für die Kokan sich im Wesentlichen interessiert) keinen nennenswerten Wettbewerbsdruck seitens chinesischer Wettbewerber gespürt habe und dass der indische Markt seiner Auffassung nach gute Entwicklungsaussichten aufweise. Somit gibt es keinen Grund zu der Annahme, dass die Kapazitätsreserve des indischen Herstellers in die Union umgelenkt wird, weil von chinesischer Seite vermeintlich Druck auf den indischen Markt ausgeübt wird.
(70)
Trotz dieser geschätzten indischen Kapazitätsreserve scheint ein erneutes Auftreten von Dumping nicht wahrscheinlich, da weder die Ausfuhren in die Union noch die in Drittländer gedumpt waren.
(71)
Aus der Untersuchung ging nicht hervor, dass der mitarbeitende ausführende Hersteller beim Verkauf in Drittländer ein anderes Preisverhalten an den Tag gelegt hätte als bei seinen Ausfuhrverkäufen in die Union. Die Preise der Ausfuhren in Drittländer, die beträchtliche Mengen erreichten, lagen auf einem Niveau, das vergleichbar ist mit den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union bei Verkäufen an unabhängige Abnehmer.
(72)
Der Antragsteller legte in seiner Stellungnahme nach der Unterrichtung neue Statistiken vor, die seiner Ansicht nach belegten, dass die indischen Ausfuhren in die Türkei gedumpt werden.
(73)
Die Kommission stieß auf eine vergleichbare Menge indischer Ausfuhren in die Türkei, untersuchte diese und konnte sie dem mitarbeitenden ausführenden Hersteller zuschreiben. Deshalb konnte die Kommission ihre Berechnungen auf genauere und ausführlichere Daten zum Produktmix und zu den Preisniveaus stützen. Die Kommission bestätigt, dass die ausgeführte Menge nicht gedumpt wurde.
3.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(74)
Bei der VR China wurden die Feststellungen aufgrund der nicht vorhandenen Mitarbeit und der daraus resultierenden Tatsache, dass keine unternehmensspezifischen Daten zu den chinesischen Kapazitätsreserven und zum Preisverhalten in Drittländern zur Verfügung standen, auf der Grundlage der verfügbaren Informationen getroffen.
(75)
Da die verfügbaren Informationen nahelegen, dass in der VR China hohe Kapazitätsreserven bestehen und auf Drittmärkten Dumping praktiziert wird, und außerdem der Unionsmarkt ein attraktives Preisniveau aufweist, wird die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings als gegeben betrachtet.
(76)
Im Falle Indiens ist das Wiederauftreten des Dumpings indessen nicht wahrscheinlich, wenn man bedenkt, dass im Untersuchungszeitraum der Überprüfung kein Dumping vorlag, dass die Kapazitätsreserve erheblich geringer ist als die chinesische und dass die Preise der Ausfuhren in die Union und die übrige Welt ein hohes Niveau aufweisen.
D. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Unionsproduktion und Definition des Wirtschaftszweigs der Union
(77)
Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wurde die gleichartige Ware in der Union von einem einzigen Unionshersteller produziert, sodass auf ihn 100 % der Unionsproduktion entfallen und er den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung bildet.
2. Unionsverbrauch
(78)
Der Unionsverbrauch wurde auf folgender Grundlage ermittelt:
-
Menge der durch den Wirtschaftszweig der Union getätigten Verkäufe der gleichartigen Ware auf dem Unionsmarkt,
-
Menge der von Eurostat ausgewiesenen Einfuhren von Sulfanilsäure (TARIC-Ebene) in die Union.
(79)
In Anbetracht der Tatsache, dass der Wirtschaftszweig der Union von nur einem einzigen Hersteller gebildet wird und es nur einen einzigen amerikanischen ausführenden Hersteller gibt, müssen die Angaben in den nachstehenden Tabellen zum Schutz vertraulicher Geschäftsinformationen in indexierter Form angegeben werden.
Tabelle 1
Verbrauch auf dem Unionsmarkt
Menge (Index)
2010
2011
2012
UZÜ
Unionsverbrauch (2010 = 100)
100
106
106
114
Quelle: Eurostat-Daten und Fragebogenantwort
(80)
Wie die Untersuchung zeigte, expandierte der Markt für Sulfanilsäure im Bezugszeitraum nach und nach und legte bis zum Ende des UZÜ um 14 % zu.
3. Einfuhren aus den betroffenen Ländern
a) Einfuhrmengen und Marktanteil
Tabelle 2
Einfuhren aus den betroffenen Ländern
Einfuhrmenge (Index)
2010
2011
2012
UZÜ
VR China
100
77
14
1
Indien
100
422
187
52
Betroffene Länder insgesamt
100
110
30
6
Quelle: Eurostat
Tabelle 2a
Einfuhren aus den betroffenen Ländern
Einfuhrmenge (Spannen) (15)
2010
2011
2012
UZÜ
VR China
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Betroffene Länder insgesamt
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Quelle: Eurostat
Tabelle 3
Marktanteil der betroffenen Länder
Marktanteil (Index)
2010
2011
2012
UZÜ
Marktanteil der Einfuhren aus der VR China
100
73
13
1
Marktanteil der Einfuhren aus Indien
100
397
177
46
Betroffene Länder insgesamt
100
103
28
5
(81)
Bei einer separaten Betrachtung der einzelnen Länder zeigt sich, dass die Einfuhrmengen aus der VR China von 2010 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 99 % zurückgingen, ebenso wie ihr Marktanteil im selben Zeitraum.
(82)
Die Menge der Einfuhren mit Ursprung in Indien sank im Bezugszeitraum um 48 %, während ihr Marktanteil im selben Zeitraum um 54 % nachgab.
(83)
Die aggregierte Menge der Einfuhren von Sulfanilsäure aus den betroffenen Ländern ging im Bezugszeitraum um 94 % zurück und lag im Untersuchungszeitraum der Überprüfung auf einem sehr niedrigen Niveau. In ähnlicher Weise schrumpfte der Marktanteil der Einfuhren von Sulfanilsäure aus den betroffenen Ländern im Bezugszeitraum um 95 % und erreichte im Untersuchungszeitraum der Überprüfung einen sehr niedrigen Stand.
b) Einfuhrpreise
Tabelle 4
Durchschnittliche Preise der Einfuhren von Sulfanilsäure aus den betroffenen Ländern
2010
2011
2012
UZÜ
Preis der Einfuhren aus der VR China (Index, 2010 = 100)
100
92
104
164
Preis der Einfuhren aus Indien (Index, 2010 = 100)
100
79
84
92
Durchschnittliche Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern (Index, 2010 = 100)
100
93
104
126
Quelle: Eurostat
Tabelle 4a
Durchschnittliche Preise der Einfuhren von Sulfanilsäure aus den betroffenen Ländern
Preisspannen (16)
2010
2011
2012
UZÜ
Preise der Einfuhren aus der VR China
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Preise der Einfuhren aus Indien
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Durchschnittliche Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Quelle: Eurostat
(84)
Der Durchschnittspreis der Einfuhren von Sulfanilsäure aus der VR China ging 2011 mit -8 % leicht zurück, wies danach eine steigende Tendenz auf und verzeichnete im Untersuchungszeitraum der Überprüfung eine rasante Zunahme um 64 %.
(85)
Die durchschnittlichen Preise der betroffenen Ware aus Indien gingen im Jahr 2011 ebenfalls zurück (- 21 %) und erhöhten sich dann allmählich wieder, blieben jedoch um 8 % unter dem Preisniveau von 2010.
c) Preisunterbietung und Zielpreisunterbietung
(86)
Aufgrund der geringen Mengen, die von den chinesischen ausführenden Herstellern verkauft wurden, und der fehlenden Informationen über die genaue Zusammenstellung der eingeführten Waren war keine aussagekräftige Berechnung der Preis- und der Zielpreisunterbietungsspanne möglich. Ausgehend von der Annahme, die auf der Basis der von Eurostat ausgewiesenen Preise der Einfuhren aus der VR China getroffen wurde (siehe Erwägungsgrund 39), wurde im UZÜ keine Preisunterbietung oder Zielpreisunterbietung festgestellt.
(87)
Unter Zugrundelegung der Einfuhrstatistiken des Wirtschaftszweigs der Union (siehe Erwägungsgrund 64) ergab sich bei den chinesischen Preisen für gereinigte Sulfanilsäure auf dem indischen Markt, berichtigt um die Einfuhrzölle der Union von 6,5 % auf die betroffene Ware und um 2 % für nach der Einfuhr anfallende Kosten (Zollabfertigungskosten), eine Preisunterbietung und Zielpreisunterbietung der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union in der Größenordnung von 5 bis 15 %.
(88)
Im Falle Indiens wurde keine Preisunterbietung oder Zielpreisunterbietung festgestellt. Da die Berechnung sich auf die Verkaufsdaten des einzigen mitarbeitenden ausführenden Herstellers stützt, konnten die genauen Zahlen aus Gründen der Vertraulichkeit der Geschäftsinformationen nicht offengelegt werden. Es ergaben sich eine Preisunterbietung und eine Zielpreisunterbietung von - 20 bis - 40 %.
(89)
Im Anschluss an die Unterrichtung und die Stellungnahme des Unionsherstellers berechnete die Kommission anhand von Eurostat-Daten die Preisunterbietung und die Zielpreisunterbietung in Bezug auf die restlichen indischen Einfuhren. Den Daten zufolge waren bei diesen Einfuhren keine Preisunterbietung und keine Zielpreisunterbietung festzustellen. Deshalb werden die Schlussfolgerungen in Erwägungsgrund 88 bestätigt. Darüber hinaus wurde ein Vergleich angestellt zwischen den Preisen der betroffenen Ware, die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellt und verkauft wurde, und den Preisen der betroffenen Ware, die von indischen Ausführern in die übrige Welt verkauft wurde. Auch dieser Vergleich ergab keine Preisunterbietung oder Zielpreisunterbietung.
(90)
Im Folgenden legte der Unionshersteller neue Berechnungen vor, wonach der Unterschied zwischen dem durchschnittlichen Preisniveau der indischen Einfuhren und dem Preisniveau der Verkäufe des Unionsherstellers im Jahr 2012 sehr klein war. Die Kommission konnte diese Berechnungen jedoch nicht akzeptierten, weil dabei die Tatsache unberücksichtigt blieb, dass die indischen Einfuhren überwiegend aus Sulfanilsäure in technischer Qualität bestanden, wohingegen der Unionshersteller ausschließlich gereinigte Sulfanilsäure verkaufte, die in etwa 20 % teurer ist.
4. Einfuhren aus anderen Drittländern
(91)
Mit Ausnahme von drei vernachlässigbaren Geschäften (die in den Jahren 2010 und 2011 aus der Schweiz und 2012 aus Malaysia getätigt wurden), kamen alle Sulfanilsäure-Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum aus den USA.
Tabelle 5
Einfuhren von Sulfanilsäure aus anderen Drittländern (USA)
2010
2011
2012
UZÜ
Menge der Einfuhren aus den USA (Index)
100
267
253
299
Marktanteil der Einfuhren aus den USA (Index)
100
180
171
188
Durchschnittliche Preise der Einfuhren aus den USA (Index)
100
95
101
102
Quelle: Eurostat
(92)
Sowohl die Menge als auch der Marktanteil der Sulfanilsäure-Einfuhren aus den USA stiegen im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich um 199 % beziehungsweise 88 %. Da der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im selben Zeitraum relativ stabil blieb, waren es die Einfuhren aus den USA, die die zuvor von den chinesischen und indischen Ausführern gehaltenen Marktanteile übernommen hatten.
(93)
Die Preisniveaus der Einfuhren aus den USA blieben im Bezugszeitraum relativ konstant und lagen in derselben Größenordnung wie die der Unionshersteller. Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung ging von den Einfuhren aus den USA keine Preisunterbietung aus.
5. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(94)
Im Einklang mit Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder eines erneuten Auftretens der Schädigung eine Beurteilung aller Wirtschaftsfaktoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum beeinflussten.
(95)
Zum Schutz vertraulicher Geschäftsinformationen war es erforderlich, die Informationen zum einzigen Unionshersteller in indexierter Form darzustellen.
5.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 6
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2010
2011
2012
UZÜ
Produktion in Tonnen (Index)
100
87
99
107
Kapazität in Tonnen (Index)
100
100
100
100
Kapazitätsauslastung (Index)
100
87
99
107
Quelle: Fragebogenantwort
(96)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union war im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 7 % höher als zu Beginn des Bezugszeitraums. Die Kapazität des Wirtschaftszweigs der Union blieb im Bezugszeitraum unverändert, sodass sich die Kapazitätsauslastung in derselben Weise änderte wie die Produktion: Sie stieg im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 7 %.
(97)
Es ist darauf hinzuweisen, dass der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum mit Ausnahme von 2011 eine zufriedenstellende Kapazitätsauslastung beibehalten und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung ein optimales Niveau erreichen konnte.
(98)
Nach der Unterrichtung wandte der Wirtschaftszweig der Union ein, er habe über den gesamten Bezugszeitraum betrachtet nur im UZÜ eine optimale Kapazitätsauslastung erreicht, was zeige, dass seine Erholung erst kürzlich eingesetzt habe und noch sehr fragil sei.
(99)
Diese Stellungnahme ändert nach Einschätzung der Kommission nichts an den Schlussfolgerungen des Erwägungsgrunds 97, die der Stellungnahme des Wirtschaftszweigs der Union nicht widersprechen.
5.2. Schlussbestand
Tabelle 7
Schlussbestand
2010
2011
2012
UZÜ
Schlussbestand in Tonnen (Index)
100
576
328
171
Quelle: Fragebogenantwort
(100)
Die Jahresendbestände des Wirtschaftszweigs der Union wiesen 2011 einen starken Anstieg auf; danach war die Entwicklung rückläufig, wobei die Schlussbestände im Untersuchungszeitraum der Überprüfung noch immer um 71 % über dem Niveau von 2010 lagen. Geht man allerdings von der Produktionsmenge im Untersuchungszeitraum der Überprüfung aus, so entspricht der Schlussbestand weniger als einem Monat Produktion.
5.3. Verkaufsmengen und Marktanteil
Tabelle 8
Verkaufsmenge und Marktanteil
2010
2011
2012
UZÜ
Verkaufsmenge in Tonnen (Index)
100
70
97
104
Marktanteil in % (Index)
100
66
92
92
Quelle: Fragebogenantwort
(101)
Die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union sind gegenüber dem Beginn des Bezugszeitraums um 4 % gestiegen. Sie brachen 2011 zwar drastisch ein, verzeichneten danach aber wieder eine stetige Zunahme.
(102)
In Bezug auf den Marktanteil kann die Leistung des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum als stabil betrachtet werden, abgesehen vom Jahr 2011, als der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union in ähnlicher Weise wie die Verkaufsmenge zurückging. In den folgenden Jahren wiesen die Verkäufe und der Marktanteil eine steigende Tendenz auf. Zwar blieb der Marktanteil des Unionsherstellers im Untersuchungszeitraum der Überprüfung leicht unter dem Niveau von 2010, es ist aber darauf hinzuweisen, dass es dem Wirtschaftszweig der Union gelang, am Wachstum des Unionsverbrauchs teilzuhaben und im gesamten Bezugszeitraum einen beträchtlichen Marktanteil auf dem Unionsmarkt zu halten.
(103)
In der Stellungnahme nach der Unterrichtung stellte der Wirtschaftszweig der Union fest, dass der Preis von Sulfanilsäure vom Börsenpreis gesteuert werde, weshalb der Marktanteil des Wirtschaftszweigs sehr instabil sei; als Beispiel führte er das Jahr 2011 an, in dem sein Marktanteil eingebrochen sei.
(104)
Diesbezüglich ist zu betonen, dass der 2011 verzeichnete Marktanteilsverlust mit einer seinerzeit entgegen der Marktentwicklung erfolgten Preiserhöhung des Unionsherstellers einherging. Die Untersuchung ergab nämlich, dass die Preise der Einfuhren aus allen Ländern 2011 in der Größenordnung von 5 bis 20 % zurückgingen. Es sollte außerdem darauf hingewiesen werden, dass den verfügbaren Statistiken zufolge der Marktanteil, den der Wirtschaftszweig der Union einbüßte, im Wesentlichen von dem US-Einführer übernommen wurde.
5.4. Preise und die Preise beeinflussende Faktoren
Tabelle 9
Verkaufspreise
2010
2011
2012
UZÜ
Durchschnittliche Verkaufspreise in EUR/Tonne (Index)
100
109
108
112
Quelle: Fragebogenantwort
(105)
Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt erhöhten sich im Bezugszeitraum um 12 %, was auf die Weitergabe des Kostenanstiegs beim wichtigsten Rohstoff (Anilin) zurückzuführen war.
5.5. Beschäftigung und Produktivität
Tabelle 10
Beschäftigung und Produktivität
2010
2011
2012
UZÜ
Beschäftigung (Index)
100
100
117
117
Arbeitsproduktivität (Index)
100
88
85
91
Durchschnittliche Arbeitskosten (Index)
100
105
102
116
Quelle: Fragebogenantwort
(106)
Die Beschäftigung in Vollzeitäquivalenten nahm im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 17 % zu. Die durchschnittlichen Arbeitskosten wiesen im Bezugszeitraum eine steigende Tendenz auf und lagen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung 16 % höher als 2010. Da die Produktion, wie in Erwägungsgrund 96 dargelegt, nur um 7 % zunahm, war die Arbeitsproduktivität im Bezugszeitraum um 9 % rückläufig.
5.6. Rentabilität
Tabelle 11
Rentabilität
2010
2011
2012
UZÜ
Rentabilität (Index)
100
96
20
65
Quelle: Fragebogenantwort
(107)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union bei der gleichartigen Ware ging im Bezugszeitraum zurück und lag leicht unter dem vom Wirtschaftszweig der Union als optimal beschriebenen Niveau; es ist allerdings wichtig, darauf hinzuweisen, dass sie den ganzen Bezugszeitraum hindurch positiv blieb.
(108)
Der Rückgang der Rentabilität ist hauptsächlich auf den Anstieg der durchschnittlichen Produktionskosten zurückzuführen, der von 2010 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung fast 20 % erreichte und durch die in Erwägungsgrund 105 erwähnte 12 %ige Erhöhung der Verkaufspreise nicht in vollem Umfang aufgefangen werden konnte.
5.7. Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow
Tabelle 12
Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow
2010
2011
2012
UZÜ
Jährliche Investitionen (Index)
-
100
133
57
Kapitalrendite (Index)
100
86
30
103
Cashflow (Index)
100
116
68
82
(109)
Wie die Untersuchung ergab, konnte der Wirtschaftszweig der Union 2010 keine Investitionen tätigen. Danach gingen die Investitionen im Geschäftsbereich Sulfanilsäure von 2011 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums der Überprüfung um 43 % zurück; sie können in absoluten Zahlen betrachtet als gering angesehen und im Wesentlichen der Instandhaltung zugerechnet werden. Diese Feststellungen stehen im Einklang mit der Kapitalrendite und der geringen Rentabilität im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
(110)
Die Kapitalrendite wies 2011 und 2012 eine ähnliche Entwicklung auf wie die Rentabilität. Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung verbesserte sich die Kapitalrendite und erreichte aufgrund des von 2012 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung beobachteten Rentabilitätsanstiegs (siehe Tabelle 11) dasselbe Niveau wie 2010.
(111)
Der Cashflow schwankte zwar, blieb aber im gesamten Bezugszeitraum positiv. Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung sank der Cashflow gegenüber 2010 um 18 %. Vom Wirtschaftszweig der Union wurden im Bezugszeitraum keine Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung gemeldet.
5.8. Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(112)
Wie bereits in den Erwägungsgründen 41 sowie 57 bis 60 festgehalten, wurde im Untersuchungszeitraum der Überprüfung kein aus den betroffenen Ländern praktiziertes Dumping festgestellt.
(113)
Berücksichtigt man, dass es keine gedumpten Einfuhren aus der VR China und Indien gab und dass die Verkaufsmengen, die Preise und die Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union stiegen, so kann der Schluss gezogen werden, dass die Maßnahmen erfolgreich waren und sich der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum von den Auswirkungen früheren Dumpings erholt hat. Bei manchen Schadensindikatoren wie der Rentabilität und dem Marktanteil wurde im Untersuchungszeitraum der Überprüfung zwar eine gewisse Verschlechterung beobachtet, dies kann jedoch nicht den Einfuhren aus den betroffenen Ländern angelastet werden, da sie in dem entsprechenden Zeitraum nur sehr gering ausfielen. Auf jeden Fall zeigen auch die Schadensindikatoren, die sich negativ entwickelten, dass die Lage für den Wirtschaftszweig der Union tragbar ist.
5.9. Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union
(114)
Der Wirtschaftszweig der Union führte 2012 und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nur vernachlässigbare Mengen aus, sodass der Schluss gezogen wird, dass sich die Ausfuhren nicht auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirkten.
6. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(115)
Auch wenn die für die betroffene Ware aus der VR China und Indien in Bezug auf den UZÜ ermittelten durchschnittlichen Preisniveaus und deren Vergleich mit früheren Jahren aufgrund der geringen Einfuhrmengen nur begrenzt zuverlässig sind, so zeigte die Untersuchung doch, dass die betroffene Ware aus der VR China und Indien zu nicht gedumpten Preisen in die Union gelangte.
(116)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union blieb recht stabil und die Mengen, die zuvor auf die betroffenen Länder entfallen waren, wurden nun aus den USA eingeführt, wobei das Preisniveau in etwa dem des Wirtschaftszweigs der Union entsprach. Der Wirtschaftszweig der Union konnte seine Verkaufsmengen und seine durchschnittlichen Verkaufspreise erhöhen und erreichte eine nahezu optimale Kapazitätsauslastung.
(117)
Der moderate Rückgang des Marktanteils und der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union kann, wie in Erwägungsgrund 113 erläutert, nicht den Einfuhren aus der VR China und Indien zugeschrieben werden.
(118)
Daher wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union im Untersuchungszeitraum der Überprüfung keine bedeutende Schädigung erlitt.
(119)
Obwohl der Wirtschaftszweig der Union einige Feststellungen zur Schadensanalyse traf, auf die in den Erwägungsgründen 89-90, 98-99 und 103-104 eingegangen wurde, stimmte er der Gesamtschlussfolgerung über das Nichtvorliegen einer bedeutenden Schädigung, insbesondere im UZÜ, zu.
7. Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(120)
Für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung ist es wichtig, darauf hinzuweisen, dass der Wirtschaftszweig der Union bei einer optimalen Kapazitätsauslastung, wie sie im Untersuchungszeitraum der Überprüfung erreicht wurde, nicht in der Lage war, den gesamten Unionsverbrauch zu befriedigen, sodass ein erheblicher Teil des Unionsverbrauchs durch Einfuhren gedeckt werden musste.
(121)
Darüber hinaus stellt der Wirtschaftszweig der Union nur die gereinigte Sulfanilsäure her, weshalb Verwender, die für ihre Produktion die technische Qualität von Sulfanilsäure bevorzugen, sich Einfuhren zuwenden müssen.
(122)
Des Weiteren hatte der Wirtschaftszweig der Union einen recht stabilen Marktanteil und verkaufte auch an eine Reihe von Langzeit-Abnehmern. Wie die Untersuchung ergab, müssen sich die Sulfanilsäurelieferanten im Falle mancher Verwender einem strengen und kostspieligen Zertifizierungs-/Überprüfungsverfahren unterziehen, das den Wechsel des Lieferanten erschwert.
(123)
Vor diesem Hintergrund wird die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung analysiert.
7.1. VR China
(124)
Da keiner der ausführenden Hersteller in der VR China bei der Untersuchung mitarbeitete, mussten die Feststellungen in Bezug auf die VR China nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der besten verfügbaren Informationen, insbesondere aus dem Antrag auf Auslaufüberprüfung, getroffen werden.
(125)
Wie bereits in den Erwägungsgründen 63 und 75 festgehalten, verfügen die chinesischen Hersteller in der Sulfanilsäureproduktion über erhebliche Kapazitätsreserven und es besteht die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings.
(126)
Außerdem deuteten die verfügbaren Informationen (siehe Erwägungsgründe 64 und 87) darauf hin, dass die VR China in jüngster Zeit gesteigerte Mengen an Sulfanilsäure zu Preisen unter denen des Wirtschaftszweigs der Union nach Indien verkauft hat.
(127)
Im Übrigen scheinen die vorliegenden Statistiken über die Einfuhren aus China in den indischen Markt (siehe Erwägungsgrund 64) darauf hinzudeuten, dass China daran interessiert ist, vorwiegend gereinigte Sulfanilsäure zu verkaufen, die, würde sie auf den Unionsmarkt gelenkt, unmittelbar in Konkurrenz zu den Verkäufen des Unionsherstellers treten würde.
(128)
Zusammengenommen zeigen all diese Faktoren, dass die VR China bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen rasch in der Lage wäre, erhebliche Mengen an Sulfanilsäure zu gedumpten Preisen in die Union auszuführen, und dies sogar ohne dass sie ihre derzeit an andere Märkte gehenden Verkäufe umleiten müsste. Der Unionsmarkt ist hinsichtlich der Preise attraktiv und würde es den chinesischen Ausführern ermöglichen, ihre Produktion zu erhöhen und dadurch Größenvorteile zu erzielen. Sollte dieser Fall eintreten, sähe sich der Wirtschaftszweig der Union mit einem unmittelbaren Rückgang seiner Verkäufe und Verkaufspreise konfrontiert, was wiederum die Kapazitätsauslastung und die Rentabilität beeinträchtigen würde. Wenn sich diese Schadensindikatoren verschlechtern würden, wäre die Erholung des Wirtschaftszweigs der Union schnell zunichtegemacht, und es käme zu einer bedeutenden Schädigung.
7.2. Indien
(129)
Im Falle Indiens ist, wie bereits in Erwägungsgrund 76 festgestellt, ein erneutes Auftreten des Dumpings im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen unwahrscheinlich. Somit erübrigt sich eine Analyse der Wahrscheinlichkeit des Wiederauftretens der Schädigung.
8. Schlussfolgerung zum erneuten Auftreten der Schädigung
(130)
In Anbetracht der in den vorstehenden Erwägungsgründen erläuterten Untersuchungsergebnisse dürfte es beim Auslaufen der Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach zu einem deutlichen Anstieg der Ausfuhren aus der VR China zu Niedrigpreisen kommen, was sich negativ auf die Geschäftsergebnisse und die Wirtschaftsleistung des Wirtschaftszweigs der Union auswirken und zu einem erneuten Auftreten einer bedeutenden Schädigung führen dürfte.
(131)
Die Wahrscheinlichkeit des erneuten Auftretens einer Schädigung wurde bei Indien aufgrund der Verneinung der Wahrscheinlichkeit des Wiederauftretens von Dumping nicht untersucht.
E. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkung
(132)
Was die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Sulfanilsäure aus Indien anbelangt, so wurde der Schluss gezogen, dass nicht mit einem erneuten Auftreten von Dumping zu rechnen ist. Daher erübrigt sich eine Ermittlung des Unionsinteresses.
(133)
Im Falle Chinas wurde nach Artikel 21 der Grundverordnung geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die des Wirtschaftszweigs der Union, die der Einführer und die der Verwender. Die interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(134)
Wie in Erwägungsgrund 113 erläutert, waren die Maßnahmen erfolgreich und haben den Wirtschaftszweig der Union in die Lage versetzt, seine Position zu festigen. Gleichzeitig wurde in Erwägungsgrund 130 aber auch festgehalten, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der gegenüber China geltenden Antidumpingmaßnahmen erheblich verschlechtern dürfte. Es kann daher die Schlussfolgerung gezogen werden, dass eine Fortsetzung der Maßnahmen gegenüber China dem Wirtschaftszweig der Union zugutekäme.
3. Interesse der Verwender
(135)
Alle der Kommission bekannten Verwender wurden von der Einleitung der Überprüfung in Kenntnis gesetzt. Bei der Kommission gingen vier vollständige Fragebogenantworten und drei Teilantworten/Stellungnahmen von Sulfanilsäureverwendern ein. Anhand dieser Daten wurde festgestellt, dass es bei den verschiedenen Verwendern je nach Typ der hergestellten nachgelagerten Ware beträchtliche Unterschiede hinsichtlich der Auswirkungen der Kosten der betroffenen Ware auf die Produktionskosten der nachgelagerten Ware gibt.
(136)
Eine Reihe von Verwendern (Arzneimittelhersteller und Hersteller von Spezialfarbstoffen) räumte ein, dass Sulfanilsäure bei ihren Produktionskosten nur eine untergeordnete Rolle spiele; daher hätten die Maßnahmen praktisch keinen Einfluss auf ihre Produktionskosten/Preise.
(137)
Bei anderen Verwendern (Hersteller von Zementzusätzen und optischen Aufhellern) hingegen machten die Sulfanilsäurekosten 4 % bis 12 % der Produktionskosten ihrer nachgelagerten Waren aus. Diese Verwender verzeichneten darüber hinaus im Untersuchungszeitraum der Überprüfung Verluste und brachten vor, die derzeit geltenden Zölle seien teilweise für ihre schwierige Lage verantwortlich.
(138)
Was dieses Vorbringen anbelangt, so ist darauf hinzuweisen, dass es im Untersuchungszeitraum der Überprüfung fast keine Einfuhren aus der VR China gab, sodass die gegenüber China verhängten Zölle, durch die auf dem Unionsmarkt ein faires Preisniveau sichergestellt wurde, den Verwendern im Bezugszeitraum keine Zusatzkosten verursacht haben; somit lassen sich mit ihnen auch nicht die Schwierigkeiten dieser Verwender erklären. Ursache des bei der gleichartigen Ware im Bezugszeitraum beobachteten Preisanstiegs war die Zunahme der Produktionskosten aufgrund einer Preissteigerung beim wichtigsten Rohstoff (siehe Erwägungsgründe 105 und 108). Die in dieser Verordnung vorgesehene Abschaffung der derzeit geltenden Zölle gegenüber den Einfuhren von Sulfanilsäure aus Indien dürfte auf dem Unionsmarkt den Zugang zu einer zusätzlichen, preislich wettbewerbsfähigen Bezugsquelle für Sulfanilsäure unmittelbar erleichtern und wäre daher im Interesse der Verwender. Daher wird die Auffassung vertreten, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen in Bezug auf China den Verwendern künftig keine übermäßigen Schwierigkeiten bereiten wird.
4. Interesse der Einführer
(139)
Alle der Kommission bekannten Einführer wurden von der Einleitung der Überprüfung in Kenntnis gesetzt. Ein Einführer der betroffenen Ware beantwortete den Fragebogen nur zum Teil und gab dabei an, Sulfanilsäure spiele bei seiner Geschäftstätigkeit keine große Rolle. Von den anderen Einführern beantwortete keiner den Fragebogen oder übermittelte schriftliche Beiträge oder Stellungnahmen. Da die Einführer zu keiner weiteren Mitarbeit bereit waren, wurde der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China ihrem Interesse nicht zuwiderlaufen würde.
5. Schlussfolgerung
(140)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wurde der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe des Unionsinteresses gegen die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der VR China sprechen.
F. AUFRECHTERHALTUNG DER ANTIDUMPINGMASSNAHMEN GEGENÜBER DER VR CHINA UND EINSTELLUNG DER ANTIDUMPINGMASSNAHMEN GEGENÜBER INDIEN
(141)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, aufgrund deren es als angemessen betrachtet wurde, die geltenden Antidumpingzölle auf Einfuhren von Sulfanilsäure aus der VR China aufrechtzuerhalten und diejenigen auf die Einfuhren aus Indien aufzuheben. Nach dieser Unterrichtung wurde den interessierten Parteien ferner Gelegenheit zu Stellungnahmen gegeben. Den Beiträgen und Stellungnahmen wurde, soweit angezeigt, gebührend Rechnung getragen.
(142)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Sulfanilsäure mit Ursprung in der VR China aufrechterhalten und die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien aufgehoben werden. Der Kommissionsbeschluss zur Annahme der für Einfuhren von Sulfanilsäure derzeit geltenden Verpflichtung von Kokan sollte ebenfalls aufgehoben werden.
(143)
Angesichts der erst kürzlich einsetzenden Erholung des Wirtschaftszweigs der Union wird die Kommission, sofern der Unionshersteller sie darum ersucht, die Einfuhren der betroffenen Ware überwachen. Die Überwachung wird auf einen Zeitraum von zwei Jahren ab dem Tag der Veröffentlichung dieser Verordnung beschränkt.
(144)
Die in dieser Verordnung vorgesehene Aufrechterhaltung der Maßnahmen gegenüber China und die Aufhebung der Maßnahmen gegenüber Indien stehen im Einklang mit der Stellungnahme des mit Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzten Ausschusses -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von derzeit unter dem KN-Code ex 2921 42 00 (TARIC-Code 2921420060) eingereihter Sulfanilsäure mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen Waren gilt folgender endgültiger Antidumpingzollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Endgültiger Zoll (in %)
Volksrepublik China
33,7
(3) Der endgültige Antidumpingzoll auf die Einfuhren von derzeit unter dem KN-Code ex 2921 42 00 (TARIC-Code 2921420060) eingereihter Sulfanilsäure mit Ursprung in Indien wird aufgehoben und das diese Einfuhren betreffende Verfahren eingestellt.
(4) Der Kommissionsbeschluss 2006/37/EG zur Annahme der derzeit geltenden Verpflichtung in Bezug auf von Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indien) stammende Einfuhren von Sulfanilsäure wird aufgehoben.
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 17. Dezember 2014