NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
DELEGIERTE VERORDNUNG (EU) Nr. 604/2014 DER KOMMISSION
vom 4. März 2014
zur Ergänzung der Richtlinie 2013/36/EU des Europäischen Parlaments und des Rates im Hinblick auf technische Regulierungsstandards in Bezug auf qualitative und angemessene quantitative Kriterien zur Ermittlung der Mitarbeiterkategorien, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Richtlinie 2013/36/EU des Europäischen Parlaments und des Rates vom 26. Juni 2013 über den Zugang zur Tätigkeit von Kreditinstituten und die Beaufsichtigung von Kreditinstituten und Wertpapierfirmen, zur Änderung der Richtlinie 2002/87/EG und zur Aufhebung der Richtlinien 2006/48/EG und 2006/49/EG (1), insbesondere auf Artikel 94 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Richtlinie 2013/36/EU, insbesondere Artikel 74, verlangt, dass Institute über solide Regelungen für die Unternehmensführung und -kontrolle und über wirksame Verfahren zur Ermittlung, Steuerung, Überwachung und Meldung der tatsächlichen und potenziellen künftigen Risiken verfügen. Diese Regelungen und Verfahren müssen der Art, dem Umfang und der Komplexität der dem Geschäftsmodell innewohnenden Risiken und den Geschäften des Instituts angemessen sein und dürfen keinen Aspekt außer Acht lassen. Unter anderem müssen sie den in den Artikeln 79 bis 87 der Richtlinie genannten spezifischen Risiken Rechnung tragen. Die Regelungen und Verfahren werden von den zuständigen Behörden im Rahmen des Prozesses der aufsichtlichen Überprüfung und Bewertung gemäß Artikel 97 der Richtlinie evaluiert. Die ermittelten Risiken werden von den Instituten im Rahmen der Beurteilung der Angemessenheit des internen Kapitals gemäß Artikel 73 der Richtlinie erwogen.
(2)
Der durch die Richtlinie 2013/36/EU geschaffene Aufsichtsrahmen verlangt, dass alle Institute sämtliche Mitarbeiter ermitteln, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil des jeweiligen Instituts auswirkt. Die Kriterien, anhand deren bewertet wird, inwieweit die berufliche Tätigkeit von Mitarbeitern das Risikoprofil beeinflusst, sollten den potenziellen Auswirkungen der Tätigkeit der betreffenden Personen aufgrund ihrer Befugnisse und ihrer Verantwortung sowie der Risiko- und Leistungsindikatoren des Instituts auf dessen Risikoprofil Rechnung tragen. Bei der Bewertung sollten die interne Organisation des Instituts sowie Art, Umfang und Komplexität seiner Tätigkeiten berücksichtigt werden. Die Kriterien sollten alle tatsächlichen und künftigen potenziellen Risiken des Instituts bzw. der betreffenden Gruppe vollständig erfassen. Dies dürfte es den Instituten auch ermöglichen, im Rahmen ihrer Vergütungspolitik geeignete Anreize für ein umsichtiges Verhalten der Mitarbeiter zu setzen, und dafür sorgen, dass bei der Ermittlung der Mitarbeiter, deren Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirkt, dem Risikoniveau unterschiedlicher Tätigkeiten innerhalb des Instituts Rechnung getragen wird.
(3)
Im Jahr 2012 veröffentlichte die Europäische Bankenaufsichtsbehörde (EBA) die Ergebnisse einer Umfrage zur nationalen Umsetzung und praktischen Anwendung der vom Ausschuss der europäischen Bankaufsichtsbehörden herausgegebenen Leitlinien zur Vergütungspolitik und -praxis („CEBS-Leitlinien“), die allgemeine Kriterien für die Bewertung der Maßgeblichkeit des Einflusses von Mitarbeitern auf das Risikoprofil eines Instituts enthielten. Die Umfrage ergab, dass die Umsetzung der in der Richtlinie 2006/48/EG des Europäischen Parlaments und des Rates (2) festgelegten Vergütungsvorschriften durch Institute und zuständige Behörden nicht zu einem ausreichenden Harmonisierungsgrad geführt habe. Die Bandbreite der Vergütungspraktiken war nach wie vor zu groß, und insbesondere berücksichtigten die für die Ermittlung der relevanten Mitarbeiter zugrunde gelegten Kriterien nicht immer in ausreichendem Maße die Auswirkungen ihrer beruflichen Tätigkeit auf das Risikoprofil des Instituts. Weiterhin bestanden erhebliche Unterschiede zwischen den von den einzelnen Instituten und Mitgliedstaaten praktizierten Ansätzen zur Ermittlung der entsprechenden Mitarbeiter. Diese technischen Regulierungsstandards sollten daher auf den Erfahrungen aufbauen, die mit der Anwendung der Richtlinie 2006/48/EG und der CEBS-Leitlinien gewonnen wurden, und darauf abstellen, einen höheren Harmonisierungsgrad zu erreichen. Die EBA wird gemäß Artikel 75 Absatz 2 der Richtlinie 2013/36/EU neue Leitlinien für eine solide Vergütungspolitik herausgeben, die den in der Richtlinie festgelegten Grundsätzen entspricht.
(4)
Es sollte eine Liste eindeutiger qualitativer und angemessener quantitativer Kriterien erstellt werden, anhand deren die Hauptkategorien von Mitarbeitern bestimmt werden können, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirken kann, wobei ein unionsweit harmonisierter Ansatz angestrebt und die relevantesten gemeinsamen Risiken abgedeckt werden sollten. Gemäß Artikel 94 Absatz 2 der Richtlinie 2013/36/EU muss es sich bei allen anhand dieser Kriterien ermittelten Mitarbeiterkategorien um Kategorien von Mitarbeitern handeln, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt. Institute sollten auch die Ergebnisse der im Rahmen ihrer internen Verfahren durchgeführten Risikobewertungen heranziehen. Die zuständigen Behörden sollten eine vollständige Ermittlung sämtlicher Mitarbeiter gewährleisten, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt.
(5)
Die Mitglieder des Leitungsorgans haben letztlich die Verantwortung für das Institut, seine Strategie und seine Tätigkeiten und können somit jederzeit wesentlichen Einfluss auf das Risikoprofil des Instituts nehmen. Dies gilt sowohl für die Entscheidungen treffenden Mitglieder des Leitungsorgans in seiner Managementfunktion als auch für die Mitglieder des Aufsichtsorgans, die die Entscheidungsprozesse überwachen und die Entscheidungen prüfen.
(6)
Die Geschäftsleitung und die für wesentliche Geschäftsbereiche, für das Management spezifischer Kategorien von Risiken - wie Liquiditäts-, Betriebs- und Zinsrisiken - und für die Kontrollfunktionen innerhalb eines Instituts verantwortlichen Führungskräfte sind auch für das Tagesgeschäft sowie die damit verbundenen Risiken und Kontrollen verantwortlich. Dies schließt die Verantwortung für strategische oder andere grundlegende Entscheidungen über Geschäftstätigkeiten und den Kontrollrahmen ein. Die eingegangenen Geschäftsrisiken und die Art und Weise ihrer Steuerung sind die wichtigsten Faktoren, die sich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirken.
(7)
Wesentliche operative und sonstige Risiken für ein Institut gehen nicht nur von den für die Erschließung neuer Geschäftsfelder Verantwortlichen aus, sondern auch von den für die Bereitstellung interner Unterstützung zuständigen Funktionen, die für die Geschäftstätigkeit von zentraler Bedeutung sind und über Entscheidungsbefugnisse in den betreffenden Bereichen verfügen. Folglich wirkt sich auch die berufliche Tätigkeit von Mitarbeitern in derartigen Funktionen wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts aus.
(8)
Kredit- und Marktrisiken werden in der Regel eingegangen, um Geschäftsmöglichkeiten zu generieren; somit lassen sich die Auswirkungen der mit derartigen Risiken verbundenen Tätigkeiten auf das Risikoprofil anhand von Kriterien bewerten, die sich auf Befugnisgrenzen stützen, welche mindestens einmal jährlich auf der Grundlage von Kapitalzahlen und der für Regulierungszwecke verfolgten Ansätze berechnet werden. In Bezug auf Kreditrisiken wird ein De-minimis-Schwellenwert zugrunde gelegt, damit eine verhältnismäßige Anwendung der Kriterien in kleinen Instituten sichergestellt wird.
(9)
Die Kriterien, anhand deren diejenigen Mitarbeiter ermittelt werden, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirkt, sollten sowohl dem Umstand Rechnung tragen, dass bestimmte Institute von den Anforderungen bezüglich des Handelsbuchs nach der Verordnung (EU) Nr. 575/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates (3) befreit werden können, als auch dem Umstand, dass die Obergrenzen für die einzelnen Institute auf unterschiedliche Weise und unter Anwendung unterschiedlicher Methoden zur Berechnung der Eigenkapitalanforderungen festgesetzt werden.
(10)
Da die Ergebnisse von Entscheidungen häufig durch die Mitarbeiter beeinflusst werden, auf die die Entscheidungen zurückgehen, wohingegen die Entscheidungsbefugnis formal bei höhergestellten Mitarbeitern oder Ausschüssen liegt, sollten die Kriterien den wesentlichen Elementen solcher Entscheidungsprozesse Rechnung tragen.
(11)
Mitarbeiter in Managementpositionen sind für die Geschäftstätigkeiten in dem ihnen unterstellten Bereich verantwortlich. Daher sollten geeignete Kriterien festgelegt werden, die gewährleisten, dass Mitarbeiter als Mitarbeiter mit wesentlichem Einfluss auf das Risikoprofil des Instituts eingestuft werden, wenn sie für Gruppen von Mitarbeitern verantwortlich sind, deren Tätigkeiten sich wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirken könnten. Dies schließt auch Situationen ein, in denen sich die Tätigkeiten einzelner ihnen unterstellter Mitarbeiter allein betrachtet nicht wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirken, die Tätigkeiten der Gruppe insgesamt aber derartige Auswirkungen haben könnten.
(12)
Zusätzlich zu den qualitativen Kriterien sollten angemessene quantitative Kriterien zur Ermittlung der Mitarbeiterkategorien festgelegt werden, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt. Die gewährte Gesamtvergütung hängt in erster Linie davon ab, welchen Beitrag die betreffenden Mitarbeiter zur Verwirklichung der Geschäftsziele des Instituts leisten, und damit von den Verantwortlichkeiten, Pflichten, Fähigkeiten und Qualifikationen der Mitarbeiter sowie der Leistung der Mitarbeiter und des Instituts. Erhält ein Mitarbeiter eine Gesamtvergütung, die einen bestimmten Schwellenwert überschreitet, kann davon ausgegangen werden, dass dies seinen Grund in dem Beitrag des betreffenden Mitarbeiters zu den Geschäftszielen des Instituts sowie in den Auswirkungen seiner beruflichen Tätigkeit auf das Risikoprofil des Instituts hat. Entsprechend ist es angezeigt, bei den quantitativen Kriterien die Gesamtvergütung des jeweiligen Mitarbeiters - in absoluten Zahlen und im Verhältnis zu anderen Mitarbeitern - zugrunde zu legen. Bei der Anwendung der quantitativen Kriterien sollte gegebenenfalls dem Umstand Rechnung getragen werden, dass die Höhe der Vergütung in Abhängigkeit von der jeweiligen Rechtsordnung variiert. Es sollten eindeutige, geeignete Schwellenwerte zur Ermittlung derjenigen Mitarbeiter festgelegt werden, deren berufliche Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirkt, wobei die von der EBA und den zuständigen Behörden erfassten Daten berücksichtigt werden sollten. Den quantitativen Kriterien liegt die begründete Annahme zugrunde, dass die Mitarbeiter wesentlichen Einfluss auf das Risikoprofil des Instituts haben. Derartige auf quantitativen Kriterien basierende Annahmen sollten jedoch nicht angewandt werden, wenn Institute auf der Grundlage zusätzlicher objektiver Bedingungen zu der Feststellung gelangen, dass Mitarbeiter unter Berücksichtigung der tatsächlichen und potenziellen künftigen Risiken der Institute de facto keinen wesentlichen Einfluss auf das Risikoprofil des Instituts haben. Eine Ausnahme für die bei Anlegen dieser Kriterien am höchsten vergüteten Mitarbeiter sollte der Genehmigung durch die zuständige Behörde unterliegen, damit eine effektive und kohärente Anwendung der Kriterien gewährleistet ist. Bei Mitarbeitern, denen eine Vergütung von über 1 000 000 EUR gewährt wird (Hochverdiener), sollten die zuständigen Behörden die EBA unterrichten, bevor eine Ausnahme genehmigt wird, um die kohärente Anwendung der Kriterien, insbesondere unter derart außergewöhnlichen Umständen, zu gewährleisten. Das Verfahren zur Ermittlung der betreffenden Mitarbeiter sowie etwaige Ausnahmen sollten jedoch stets einer aufsichtlichen Überprüfung gemäß Artikel 92 Absatz 2 der Richtlinie 2013/36/EU unterliegen.
(13)
Der Umstand, dass ein Mitarbeiter derselben Vergütungskategorie angehört wie die Mitglieder der Geschäftsleitung oder die Risikoträger, kann auch ein Indikator dafür sein, dass sich seine berufliche Tätigkeit wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirkt. Bei der Festlegung der Vergütungskategorien sollte die Vergütung von Mitarbeitern in Kontroll- oder Unterstützungsfunktionen und von Mitgliedern des Leitungsorgans in seiner Aufsichtsfunktion unberücksichtigt bleiben. Bei der Anwendung dieses Kriteriums sollte auch dem Umstand Rechnung getragen werden, dass die Vergütungshöhe in Abhängigkeit von der jeweiligen Rechtsordnung variiert. Es sollte Instituten gestattet sein nachzuweisen, dass Mitarbeiter, die zwar in die fragliche Vergütungsgruppe fallen, aber keines der qualitativen oder sonstigen quantitativen Kriterien erfüllen, das Risikoprofil des Instituts nicht wesentlich beeinflussen, wobei sämtliche tatsächlichen und potenziellen künftigen Risiken des Instituts zu berücksichtigen sind. Ausnahmen von der Anwendung dieses Kriteriums auf Mitarbeiter mit einer hohen Gesamtvergütung sollten Gegenstand eines Meldeverfahrens sein, das eine rechtzeitige aufsichtliche Überprüfung und somit eine kohärente Anwendung dieses Kriteriums gewährleistet.
(14)
Die zuständigen Behörden sollten sicherstellen, dass Institute Aufzeichnungen über die vorgenommenen Bewertungen und über die Mitarbeiter führen, deren berufliche Tätigkeit als für das Risikoprofil wesentlich befunden wurden, damit es der zuständigen Behörde und den Prüfern möglich ist, die Bewertung zu überprüfen. Die Dokumentation sollte auch Angaben zu Mitarbeitern enthalten, die zwar aufgrund der vergütungsbezogenen Kriterien ermittelt wurden, deren berufliche Tätigkeit jedoch als das Risikoprofil des Instituts nicht wesentlich beeinflussend bewertet wird.
(15)
Diese Verordnung stützt sich auf den Entwurf technischer Regulierungsstandards, der der Kommission von der EBA vorgelegt wurde.
(16)
Die EBA hat zu dem Entwurf technischer Regulierungsstandards, auf den sich diese Verordnung stützt, offene öffentliche Konsultationen durchgeführt, die entsprechenden potenziellen Kosten- und Nutzeneffekte analysiert und die Stellungnahme der nach Artikel 37 der Verordnung (EU) Nr. 1093/2010 des Europäischen Parlaments und des Rates (4) eingesetzten Interessengruppe Bankensektor eingeholt -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Gegenstand und Anwendungsbereich
In dieser Verordnung werden technische Regulierungsstandards in Bezug auf qualitative und angemessene quantitative Kriterien zur Ermittlung der Mitarbeiterkategorien festgelegt, deren berufliche Tätigkeit sich im Sinne von Artikel 92 Absatz 2 der Richtlinie 2013/36/EU wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auf Ebene der Gruppe, des Mutterunternehmens und der Tochterunternehmen, einschließlich Unternehmen in Offshore-Finanzzentren, auswirkt.
Artikel 2
Anwendung der Kriterien
Unbeschadet der der zuständigen Behörde obliegenden Verpflichtung, sicherzustellen, dass die Institute die in den Artikeln 92, 93 und 94 der Richtlinie 2013/36/EU niedergelegten Grundsätze bei allen Mitarbeiterkategorien einhalten, deren berufliche Tätigkeit sich im Sinne von Artikel 92 Absatz 2 der genannten Richtlinie wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirkt, sind Mitarbeiter, die eines der in Artikel 3 dieser Verordnung genannten qualitativen Kriterien oder eines der in Artikel 4 dieser Verordnung genannten quantitativen Kriterien erfüllen, als Mitarbeiter zu betrachten, deren Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt.
Artikel 3
Qualitative Kriterien
Als Mitarbeiter, dessen Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt, gilt ein Mitarbeiter, der eines der nachstehenden qualitativen Kriterien erfüllt:
(1)
Der Mitarbeiter ist Mitglied des Leitungsorgans in seiner Managementfunktion.
(2)
Der Mitarbeiter ist Mitglied des Leitungsorgans in seiner Aufsichtsfunktion.
(3)
Der Mitarbeiter ist Mitglied der Geschäftsleitung.
(4)
Der Mitarbeiter ist dem Leitungsorgan gegenüber verantwortlich und rechenschaftspflichtig für die Tätigkeiten der unabhängigen Abteilungen Risikomanagement, Rechtsbefolgung (Compliance) oder internes Audit.
(5)
Der Mitarbeiter hat die Gesamtverantwortung für das Risikomanagement innerhalb eines Geschäftsbereichs im Sinne des Artikels 142 Absatz 1 Nummer 3 der Verordnung (EU) Nr. 575/2013, dem gemäß Artikel 73 der Richtlinie 2013/36/EU internes Kapital in Höhe von mindestens 2 % des internen Kapitals des Instituts zugewiesen wurde („wesentlicher Geschäftsbereich“).
(6)
Der Mitarbeiter leitet einen wesentlichen Geschäftsbereich.
(7)
Der Mitarbeiter hat in einer der unter Nummer 4 genannten Funktionen oder in einem wesentlichen Geschäftsbereich Managementverantwortung und ist einem Mitarbeiter gemäß Nummer 4 oder Nummer 5 gegenüber unmittelbar rechenschaftspflichtig.
(8)
Der Mitarbeiter hat Managementverantwortung in einem wesentlichen Geschäftsbereich und ist dem Leiter dieses Geschäftsbereichs gegenüber unmittelbar rechenschaftspflichtig.
(9)
Der Mitarbeiter leitet einen Bereich, der für Rechtsfragen, Finanzen einschließlich Steuern und Budgetierung, Personal, Vergütungspolitik, Informationstechnologie oder Wirtschaftsanalysen zuständig ist.
(10)
Der Mitarbeiter ist für einen Ausschuss, der für das Management einer der in den Artikeln 79 bis 87 der Richtlinie 2013/36/EU genannten Risikokategorien - ausgenommen Kredit- und Marktrisiko - zuständig ist, verantwortlich oder ist Mitglied eines solchen Ausschusses.
(11)
Im Hinblick auf Kreditrisiken in Höhe eines nominalen Betrags, der pro Transaktion 0,5 % des harten Kernkapitals des Instituts entspricht und sich auf mindestens 5 Mio. EUR beläuft, ist der Mitarbeiter
a)
verantwortlich für Kreditvorschläge oder die Strukturierung von Kreditprodukten, die zu entsprechenden Kreditrisiken führen können, oder
b)
befugt, eine Entscheidung über ein entsprechendes Kreditrisiko zu treffen, zu genehmigen oder zu untersagen, oder
c)
Mitglied eines Ausschusses, der befugt ist, Entscheidungen gemäß den Buchstaben a oder b zu treffen.
(12)
Bei einem Institut, auf das die in Artikel 94 der Verordnung (EU) Nr. 575/2013 vorgesehene Ausnahme für kleine Handelsbuchgeschäfte nicht anwendbar ist,
a)
ist der Mitarbeiter befugt, eine Entscheidung über Handelsbuchgeschäfte, die in der Summe einen der folgenden Schwellenwerte überschreiten, zu treffen, zu genehmigen oder zu untersagen:
i)
bei Zugrundelegung des standardisierten Ansatzes Eigenmittelanforderungen für Marktrisiken, die mindestens 0,5 % des harten Kernkapitals des Instituts entsprechen
ii)
bei Genehmigung eines auf internen Modellen beruhenden Ansatzes für Regulierungszwecke mindestens 5 % des bei einem Konfidenzniveau von 99 % (einseitiges Konfidenzintervall) ermittelten internen Risikopotenzials für Handelsbuchgeschäfte
b)
oder ist der Mitarbeiter Mitglied eines Ausschusses, der befugt ist, Entscheidungen gemäß Buchstabe a zu treffen.
(13)
Der Mitarbeiter hat Managementverantwortung für eine Gruppe von Mitarbeitern, die alle dazu befugt sind, Transaktionen im Namen des Instituts abzuschließen, und es ist eine der folgenden Bedingungen erfüllt:
a)
In der Summe entsprechen oder überschreiten die unter diese Befugnisse fallenden Beträge einen der unter Nummer 11 Buchstabe a oder b oder Nummer 12 Buchstabe a Ziffer i genannten Schwellenwerte.
b)
Bei Genehmigung eines auf internen Modellen beruhenden Ansatzes für Regulierungszwecke belaufen sich die unter diese Befugnisse fallenden Beträge auf mindestens 5 % des bei einem Konfidenzniveau von 99 % (einseitiges Kofidenzintervall) ermittelten internen Risikopotenzials für Handelsbuchgeschäfte. Berechnet das Institut kein Risikopotenzial auf der Ebene des betreffenden Mitarbeiters, werden die Risikopotenziale der dem betreffenden Mitarbeiter unterstehenden Mitarbeiter addiert.
(14)
Im Hinblick auf Entscheidungen über die Genehmigung oder die Ablehnung der Einführung neuer Produkte ist der Mitarbeiter
a)
befugt, solche Entscheidungen zu treffen, oder
b)
Mitglied eines Ausschusses, der befugt ist, solche Entscheidungen zu treffen.
(15)
Der Mitarbeiter hat Managementverantwortung für einen Mitarbeiter, der eines der unter den Nummern 1 bis 14 genannten Kriterien erfüllt.
Artikel 4
Quantitative Kriterien
1. Als Mitarbeiter, dessen Tätigkeit sich wesentlich auf das Risikoprofil eines Instituts auswirkt, gilt - vorbehaltlich der Absätze 2 bis 5 - ein Mitarbeiter, der eines der nachstehenden quantitativen Kriterien erfüllt:
a)
Der Mitarbeiter hat im vorangegangenen Geschäftsjahr eine Gesamtvergütung von mindestens 500 000 EUR erhalten.
b)
Der Mitarbeiter gehört zu den 0,3 % der Mitarbeiter - aufgerundet auf die nächste Dezimalstelle -, die im vorangegangenen Geschäftsjahr die höchste Gesamtvergütung erhalten haben.
c)
Der Mitarbeiter hat im vorangegangenen Geschäftsjahr eine Gesamtvergütung erhalten, die mindestens der niedrigsten Gesamtvergütung entspricht, die ein Mitglied der Geschäftsleitung im betreffenden Geschäftsjahr erhalten hat, oder erfüllt eines der in Artikel 3 Absätze 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 oder 14 genannten Kriterien.
2. Ein in Absatz 1 genanntes Kriterium gilt als nicht erfüllt, wenn das Institut feststellt, dass sich die berufliche Tätigkeit des betreffenden Mitarbeiters nicht wesentlich auf das Risikoprofil des Instituts auswirkt, weil der Mitarbeiter oder die Mitarbeiterkategorie, der er angehört,
a)
seine bzw. ihre berufliche Tätigkeit und seine bzw. ihre Befugnisse ausschließlich in einem Geschäftsbereich ausübt, bei dem es sich nicht um einen wesentlichen Geschäftsbereich handelt, oder
b)
mit der Ausübung seiner bzw. ihrer beruflichen Tätigkeiten keinen wesentlichen Einfluss auf das Risikoprofil eines wesentlichen Geschäftsbereichs hat.
3. Ob die in Absatz 2 Buchstabe b genannte Bedingung erfüllt ist, wird anhand objektiver Kriterien beurteilt, die allen relevanten Risiken und Leistungsindikatoren Rechnung tragen, welche von dem Institut herangezogen werden, um im Einklang mit Artikel 74 der Richtlinie 2013/36/EU und auf der Grundlage der Verpflichtungen und Befugnisse des jeweiligen Mitarbeiters oder der jeweiligen Mitarbeiterkategorie und seines bzw. ihres Einflusses auf das Risikoprofil des Instituts - verglichen mit den Auswirkungen der beruflichen Tätigkeit von gemäß Artikel 3 dieser Verordnung ermittelten Mitarbeitern - Risiken zu ermitteln, zu steuern und zu überwachen.
4. Ein Institut unterrichtet die für seine Beaufsichtigung zuständige Behörde über die Anwendung von Absatz 2 in Bezug auf das in Absatz 1 Buchstabe a genannte Kriterium. In der entsprechenden Meldung wird angegeben, auf welcher Grundlage das Institut zu der Feststellung gelangt ist, dass der betreffende Mitarbeiter oder die betreffende Mitarbeiterkategorie, der er angehört, eine der in Absatz 2 genannten Bedingungen erfüllt, und enthält gegebenenfalls die von dem Institut gemäß Absatz 3 vorgenommene Bewertung.
5. Wendet ein Institut Absatz 2 auf einen Mitarbeiter, der im vorangegangenen Geschäftsjahr eine Gesamtvergütung in Höhe von 750 000 EUR oder mehr erhalten hat, oder in Bezug auf das in Absatz 1 Buchstabe b genannte Kriterium an, ist die vorherige Zustimmung der für die Beaufsichtigung des Instituts zuständigen Behörde erforderlich.
Die zuständige Behörde erteilt nur dann eine vorherige Genehmigung, wenn das Institut nachweisen kann, dass eine der in Absatz 2 genannten Bedingungen erfüllt ist, wobei in Bezug auf die in Absatz 2 Buchstabe b angeführte Bedingung die in Absatz 3 genannten Kriterien zu berücksichtigen sind.
Hat der Mitarbeiter im vorangegangenen Geschäftsjahr eine Gesamtvergütung in Höhe von 1 000 000 EUR oder mehr erhalten, erteilt die zuständige Behörde ihre vorherige Genehmigung nur unter außergewöhnlichen Umständen. Zur Gewährleistung einer kohärenten Anwendung dieses Artikels unterrichtet die zuständige Behörde die Europäische Bankenaufsichtsbehörde, bevor sie ihre Genehmigung in Bezug auf einen solchen Mitarbeiter erteilt.
Artikel 5
Berechnung der gewährten Vergütung
1. Für die Zwecke dieser Verordnung wird eine Vergütung, die zwar bereits gewährt, aber noch nicht ausgezahlt wurde, mit dem Wert am Tag der Gewährung und ohne Berücksichtigung der Anwendung des in Artikel 94 Absatz 1 Buchstabe g Ziffer iii der Richtlinie 2013/36/EU genannten Diskontsatzes oder von Auszahlungskürzungen aufgrund einer Rückforderungs-, Malus- oder sonstigen Regelung angesetzt. Alle Beträge werden brutto und auf der Basis von Vollzeitäquivalenten berechnet.
2. Für die Zwecke der Anwendung des Artikels 4 Absatz 1 Buchstaben b und c kann die gewährte Vergütung für jeden Mitgliedstaat und jedes Drittland, in dem das Institut eine Niederlassung hat, separat betrachtet werden, wobei die Mitarbeiter der Niederlassung in dem Land zuzurechnen sind, in dem sie den überwiegenden Teil ihrer Tätigkeiten ausüben.
Artikel 6
Inkrafttreten
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 4. März 2014