PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 871/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
V prosinci 2009 uložila Evropská Komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
V červnu 2010 uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 (3) konečné antidumpingové clo 64,3 % ze stejného dovozu. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla platná opatření uložena, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
(3)
V lednu 2012 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 14/2012 (4) na základě šetření ohledně obcházení podle článku 13 základního nařízení platná opatření na dovoz dotčeného výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
1.2 Žádost
(4)
V listopadu 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících nejméně 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci tohoto dovozu.
(5)
Žádost podala společnost Plansee SE (dále jen „Plansee“), výrobce určitých drátů z molybdenu v Unii, která se účastnila původního šetření.
(6)
Žádost obsahovala dostatečné přímé důkazy o tom, že antidumpingová opatření na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR jsou obcházena dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR.
1.3 Zahájení řízení
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přímé důkazy pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise od 21. prosince 2012 nařízením (EU) č. 1236/2012 (5) (dále jen „zahajovací nařízení“) šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a také uložila celním orgánům, aby evidovaly dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie.
1.4 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(8)
Dotčený výrobek je stejný jako ten, který byl definován v původním šetření, tedy drát molybdenu obsahující nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm (dále jen „čistý molybden“), pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00.
(9)
Výrobek, který je předmětem šetření, tedy výrobek, jímž jsou opatření údajně obcházena, je stejný jako výrobek definovaný v 7. bodě odůvodnění obsahující 97 % nebo více, ale ne více než 99,95 % molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházející z ČLR.
1.5 Šetření a strany dotčené šetřením
(10)
Komise úředně vyrozuměla orgány ČLR o zahájení šetření a rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům v ČLR a všem známým dotčeným dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit, objasnit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(11)
Dva vyvážející výrobci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jedna z těchto společností, která rovněž spolupracovala v průběhu původního šetření, je skutečným vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Pokud jde o druhou společnost, ta o prodeji výrobku, který je předmětem šetření, neposkytla žádné informace. Její vyjádření proto nebylo zohledněno.
(12)
Čtyři dovozci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jeden z nich neposkytl žádné informace dovozu výrobku, který je předmětem šetření, přičemž vyšlo najevo, že drát z molybdenu používá.
(13)
Komise provedla šetření na místě, přímo v prostorách dvou závodů spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce:
-
Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Si-an, provincie Šen-si, Čínská lidová republika (dále jen „JDC“),
-
Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, okres Zhoucun, městská prefektura C’-po, Čínská lidová republika,
a v prostorách tohoto dovozce do Unie:
-
GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Německo (dále jen „GTV“).
(14)
Zbývající tři dovozce Komise nenavštívila, ale jejich vyjádření byla v průběhu šetření řádně prozkoumána.
1.6 Šetření a období, o nichž se podává zpráva
(15)
Období šetření bylo stanoveno od 1. ledna 2008 do 30. září 2012 s cílem prověřit údajnou změnu obchodních toků. Období, o němž se podává zpráva, zahrnovalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012, kdy mělo být vyšetřeno, zda je dovoz uskutečňován za ceny nižší, než je cena nepůsobící újmu stanovená v průběhu šetření, na jehož základě byla uložena stávající opatření, a zda dochází k dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(16)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se posouzení existence praktik možného obcházení uskutečnilo postupnou analýzou těchto skutečností:
1)
zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR a Unií;
2)
zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla;
3)
zda existují důkazy o újmě nebo o maření vyrovnávacích účinků cla, pokud jde o ceny, případně množství výrobku, který je předmětem šetření, a
4)
zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro obdobný výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Mírná úprava a základní vlastnosti
(17)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, je drát vyrobený z molybdenu (99,6 % až 99,7 %) a obvykle z lanthanu („La“) (0,25 % až 0,35 %). Tato slitina obsahuje další chemické prvky a je známá pod názvem „obohacený molybden“ nebo „MoLa“ nebo „ML“. Dotčený výrobek i výrobek, který je předmětem šetření, jsou v současnosti kódu KN 8102 96 00. Jak je vysvětleno níže, šetření nezjistilo ve výrobním procesu výrobku, který je předmětem šetření, a dotčeného výrobku žádný rozdíl, kromě toho, že při míchání se do čistého molybdenu přidá malé množství lanthanu. Spolupracující vyvážející výrobce navíc potvrdil, že náklady na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, jsou obdobné jako náklady na výrobu dotčeného výrobku. To znamená, že pro vyvážejícího výrobce nepředstavuje výroba výrobku, který je předmětem šetření, žádný hospodářský zisk, kromě toho, že se vyhne platným opatřením. Dále bylo zjištěno, že poté, co byla uložena prozatímní opatření, přešli uživatelé dotčeného výrobku na výrobek, který je předmětem šetření, z čehož vyplývá, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje z hlediska uživatele rozdíl.
(18)
Jak bylo zmíněno v 15. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, dotčený výrobek se používá převážně jako materiál k pokovování při výrobě automobilových dílů (např. převodovek), leteckých dílů nebo jako elektrické kontakty. Nejvíce se obchoduje s výrobky o průměrech 2,31 mm a 3,17 mm, které se používají k nástřiku plamenem nebo elektrickým obloukem.
(19)
Tři strany namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají rozdílné základní vlastnosti. Na žádost dvou z nich se v dubnu 2013 konalo za přítomnosti společností GTV, JDC a Plansee konfrontační slyšení, kterému předsedal úředník pro slyšení. Jak je podrobně vysvětleno níže, zaměřilo se toto slyšení především na údajné technické rozdíly mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, a na hospodářské důvody opravňující k uvedení výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie.
(20)
Společnosti GTV a JDC při slyšení i písemně namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, má rozdílné základní fyzikální vlastnosti, které se výrazně liší od dotčeného výrobku. Přesněji tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem výrazně lepší kujnost, tedy schopnost materiálu být podélně tažen k dosažení redukce průřezu bez vzniku trhlin v průběhu působení tažné síly, zvláště pak jsou zlepšeny parametry prodloužení a schopnost povlakování.
(21)
Aby podpořily svá tvrzení, předložily tyto dvě strany řadu článků a studií, které měly prokázat, že legováním molybdenem a lanthanem lze u výrobku dosáhnout lepší odolnosti proti křehkolomovým vadám a lepšího prodloužení než u dotčeného výrobku. Tyto strany také tvrdily, že údaje zveřejněné na internetových stránkách společnosti Plansee dokazují, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem lepší vlastnosti.
(22)
Pokud jde o vlastnosti výrobku, navrhla společnost Plansee pověřit nezávislý institut, aby porovnal dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, aby bylo možné posoudit, zda mají rozdílné základní vlastnosti.
(23)
Po slyšení byla výše uvedená žádost posouzena na základě důkazů shromážděných během šetření, především objednávek k nákupu, které dovozci zaslali vyvážejícímu výrobci, vysvětlení, která vyvážející výrobce podal ohledně výrobního procesu, chemického složení, tažných vlastností a prodloužení uvedených na osvědčeních o jakosti, na základě obchodních faktur vydaných vyvážejícím výrobcem a chybějících obchodních informacích o lepších vlastnostech výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku, který je zasílán zákazníkům. Veškeré údaje potvrdily, že lepší vlastnosti nebyly zákazníky žádány ani nebyly výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, poskytnuty. Dospělo se proto k závěru, že názor odborníka není třeba. Následně byla žádost zamítnuta.
(24)
V tomto ohledu šetření potvrdilo, že zlepšené vlastnosti uvedené ve 20. bodě odůvodnění závisí na obsahu lanthanu a na tom, zda se použije optimalizovaný výrobní proces. Spolupracující vyvážející výrobce však neprokázal, že u výrobku, který je předmětem šetření a který byl během období šetření vyvezen do Unie, použil optimalizovaný výrobní proces. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(25)
Jedna strana tvrdila, že výrobek, který je předmětem šetření, má zlepšenou schopnost povlakování. Tato strana však nepředložila dostatečné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(26)
Dvě strany tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má lepší lomovou houževnatost. To znamená, že při odvíjení v metalizační pistoli se drát nikdy nezlomí. Tyto strany však nebyly na požádání schopny předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na jeho podporu nebylo toto tvrzení zohledněno.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, nemá ve srovnání s dotčeným výrobkem rozdílné vlastnosti.
(28)
Navíc důkazy shromážděné během kontrolních návštěv svědčí o tom, že uživatelé/dovozci při objednávání výslovně nežádali o výrobek s údajnými lepšími fyzikálními vlastnostmi, které jsou popsány ve 20. bodě odůvodnění. Nikdo z nich nežádal o určitý obsah lanthanu, ale všichni měli zájem o nejméně 99 % čistého molybdenu. Jen jeden zákazník měl specifické požadavky na fyzikální vlastnosti ohledně parametrů prodloužení a tažnosti. V tomto případě vyvážející výrobce parametry otestoval a poskytnul zákazníkovi osvědčení o jakosti. Jelikož byla tato osvědčení dodána i k dotčenému výrobku, bylo možné parametry těchto dvou výrobků porovnat. Srovnání ukázalo, že požadavky na prodloužení a tažnost byly pro oba výrobky totožné.
(29)
Šetření také prokázalo, že vyvážející výrobce neinformoval trh ani své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedl mírně upravené dráty ze slitiny MoLa na trh jako nový nebo rozdílný výrobek.
(30)
Na základě patentu registrovaného společností Plansee v lednu 1996 tvrdila jedna strana, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou dva rozdílné výrobky. Analýza tohoto tvrzení ukázala, že patent se netýká výrobku, který je předmětem šetření, ale použití slitiny molybdenu jako vodiče k přívodu elektrického proudu u žárovek, elektronek a podobných součástek. Průměr tohoto typu výrobku je navíc menší než průměr popsaný u výrobku, který je předmětem šetření. Jak bylo také zmíněno ve 24. bodě odůvodnění, údajné zlepšené vlastnosti drátu ze slitiny MoLa oproti dotčenému výrobku závisí na použití optimalizovaného výrobního postupu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
Je proto třeba učinit závěr, že z hlediska spotřebitele jsou dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, velmi podobné.
(32)
Jedna strana tvrdila, že obchodní nabídky na internetových stránkách společnosti Plansee ukazují, že nabízí výrobek, který je předmětem šetření, nejen pro použití při žárovém stříkání kovů, ale i v řadě dalších oblastí (tj. jako součástky žárovek nebo v odvětví drátového řezání). Společnost Plansee však uvedla, že obchodní informace zveřejněné na jejich internetových stránkách se týkají průměrů, které jsou schopni dodat. Šetření také ukázalo, že objem prodeje společnosti Plansee v jiných oblastech je velmi omezený (tj. ve srovnání s prodejem dotčeného výrobku tvoří méně než 2 % celkového množství). Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(33)
Jedna strana tvrdila, že společnost Plansee už výrobek, který je předmětem šetření, vyráběla, když podala stížnost, která byla podnětem k zahájení původního šetření, a jelikož se společnost Plansee domnívá, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají stejné základní vlastnosti, měla tento výrobek zahrnout do původního šetření. Jak je však vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že tento konkrétní drát ze slitiny MoLa se od výrobku, který je předmětem šetření, liší. Průměr výrobku je celkově menší než 1 mm a používá se převážně v odvětví výroby osvětlení. Jak je uvedeno níže v tabulce 1, dovoz výrobku, který je předmětem šetření, byl zahájen až poté, co byla na dotčený výrobek uložena prozatímní opatření. Vzhledem k tomu, že během období původního šetření nedošlo k dovozu výrobku, který je předmětem šetření, nebyl důvod zahrnout tento výrobek mezi šetřené výrobky. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(34)
Jedna strana tvrdila, že snížení možného obsahu molybdenu z 99,95 % na 97 % se bude týkat řady druhů slitin molybdenu a následkem toho by tyto výrobky nebyly dostupné na trhu v Unii (např. pro trh s taženým drátem). Za prvé tato strana neposkytla žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Za druhé šetření ukázalo, že jen jeden vyvážející výrobce vyvážel během období šetření do Unie slitinu MoLa a kromě toho žádné jiné slitiny, které by mohly být definovány jako výrobek, který je předmětem šetření. Za třetí šetření ukázalo, že trh v Unii v oblasti opakovaného tažení a prodeje slitin molybdenu je velmi omezený. A za čtvrté rozšíření opatření neznemožní dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(35)
Pokud jde o to, zda úprava zmíněná v 19. bodě odůvodnění změnila základní vlastnosti dotčeného výrobku, bylo z údajů poskytnutých spolupracujícími stranami analyzovanými ve 24. až 34. bodě odůvodnění zjištěno, že výrobek, který je předmětem šetření, má stejné fyzikální vlastnosti a možnosti použití jako dotčený výrobek.
(36)
Následně bylo zjištěno, že mezi výrobkem, který je předmětem šetření, a dotčeným výrobkem neexistují žádné relevantní rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. Proto byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(37)
Proto je třeba učinit závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, je ve srovnání s dotčeným výrobkem jen mírně upraven a pro jeho dovoz neexistuje jiný hospodářský důvod než snaha obejít platná antidumpingová cla.
2.3 Změna obchodních toků
2.3.1 Dovoz drátů z molybdenu do Unie
(38)
Informace o dovozu do Unie nebylo možné získat přímo z údajů Eurostatu, protože kód KN, pod který spadal výrobek, který je předmětem šetření, zahrnoval kromě tohoto i jiné výrobky. Vzhledem k chybějícím statistikám dovozu výrobku, který je předmětem šetření, byly údaje Eurostatu upraveny podle metody navrhované v žádosti. Podobně byl objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie stanoven na základě odhadu spotřeby drátů z molybdenu v Unii upravené podle celkového objemu výroby dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že pro získání údajů o výrobku, který je předmětem šetření, je tato metoda spolehlivá.
(39)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, jen jeden vyvážející výrobce v ČLR při šetření spolupracoval. Na základě srovnání údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem s upravenými údaji z Eurostatu zmíněnými v předchozím bodě odůvodnění bylo stanoveno, že tato společnost představovala během období šetření většinu celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie, a byla proto, pokud jde o celkový dovoz drátů z molybdenu do Unie, považována za reprezentativní.
(40)
Jak je uvedeno v tabulce níže, dovoz dotčeného výrobku do Unie byl ihned po uložení konečných opatření v červnu 2010 zastaven a bezprostředně nahrazen dovozem výrobku, který je předmětem šetření.
Tabulka 1
Vývoj dovozu dotčeného výrobku a výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z ČLR
Dovoz do Unie
2008
2009
1.1.2010 (7) - 16.6.2010
17.6.2010 (8) - 31.12.2010
2010
2011
RP (9)
Celkový dovoz - (v tunách, indexováno) (6)
100
31
10
17
27
128
99
Celkový dovoz (v %)
100
100
100
100
100
100
100
Dotčený výrobek (v %)
100
100
20
0
7
0
0
Výrobek, který je předmětem šetření (%)
0
0
80
100
93
100
100
Zdroj:
Vyjádření společností JDC
(41)
Šetření prokázalo, že strany, které koupily výrobek, který je předmětem šetření, poté, co bylo uloženo prozatímní clo, kupovaly před uložením opatření výrobek, který je předmětem šetření. Tyto strany koupily během období, o němž se podává zpráva, 99,8 % celkového množství výrobku, který je předmětem šetření.
(42)
Dvě zúčastněné strany namítly, že projekt na vývoj výrobku, který je předmětem šetření, začal v ČLR už v roce 2007 a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, tak nesouvisel s opatřeními uloženými na dotčený výrobek. Šetření však neprokázalo významnost takového projektu. Zúčastněné strany poskytly jeden e-mail, zápis z jedné telefonické konference a export vzorku výrobku, který je předmětem šetření, k další analýze. Tento projekt navíc nevedl k prodeji výrobku, který je předmětem šetření, do Unie před uložením prozatímních opatření na dotčený výrobek, tj. v říjnu 2010. Nicméně skutečnost, že projekt byl údajně zahájen v roce 2007, nemění nic na zjištění, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou podobné. V platnosti zůstává i závěr, ke kterému šetření dospělo, že pro vývoz výrobku, který je předmětem šetření, neexistuje jiný hospodářský důvod než uložení opatření na dotčený výrobek.
(43)
Šetření také prokázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, se neprodával do zemí mimo Unii a že pouze omezené množství bylo během období šetření prodáno na čínském trhu, jak je uvedeno níže v tabulce 2.
Tabulka 2
Trh s výrobkem, který je předmětem šetření
2008
2009
1.1.2010-16.6.2010
17.6.2010-31.12.2010
2010
2011
1.10.2011-30.9.2012
Celkový obrat (indexováno) (10)
100
96
863
1 529
2 392
11 168
8 123
Tržby celkem (v %)
100
100
100
100
100
100
100
Domácí prodej (ČLR) (v %)
100
100
5
4
4,2
0,4
2
Prodej v Unii (v %)
0
0
95
96
95,8
99,6
98
Prodej v ostatních zemích (v %)
0
0
0
0
0
0
0
Zdroj:
Informace poskytnuté společností JDC
(44)
Na základě výše uvedených údajů se tvrzení zamítá.
2.3.2 Závěr o změně obchodních toků
(45)
Celkový nárůst vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Unie poté, co byla uložena prozatímní a konečná opatření a současný pokles dovozu dotčeného výrobku tvořily změnu obchodních toků mezi ČLR a Unií.
2.4 Povaha praktik obcházení a nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
(46)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s obcházením vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla.
(47)
Jak bylo zmíněno ve 45. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že došlo ke změně obchodních toků.
(48)
Jak bylo zmíněno ve 28. a 29. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že ani vyvážející výrobce, ani dovozci neinformovali trh nebo své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedli výrobek, který je předmětem šetření, na trh jako výrobek nový nebo rozdílný.
(49)
Navíc jak dotčený výrobek, tak výrobek, který je předmětem šetření, jsou používány jako dráty pro nástřik kovů v automobilovém odvětví a koneční uživatelé obou výrobků jsou totožní.
(50)
Jedna strana namítla, že výrobek, který je předmětem šetření, má při použití k nástřiku kovů výrazně lepší vlastnosti. Tyto zlepšené vlastnosti mají vliv na výkon při pokovování převodových dílů díky tomu, že minimalizuje přerušení výroby v důsledku křehkého lomu drátu. Šetření však prokázalo, že tato strana neuvedla výrobek, který je předmětem šetření, na trh, ani neinformovala své zákazníky o údajných rozdílných technických vlastnostech nebo o zlepšeních, která výrobek, který je předmětem šetření, přinesl. Zákazníci navíc o tato zlepšení výslovně nežádali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.
(51)
Jedna strana tvrdila, že jeden uživatel přešel k výrobku, který je předmětem šetření, z důvodu technických nedostatků dotčeného výrobku. Tato strana však nebyla na požádání schopna předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na její podporu nebyla tato námitka zohledněna.
(52)
Společnost GTV tvrdila, že slitina MoLa používaná pro pokovování nástřikem má lepší výsledky, pokud jde o mikrotvrdost povlaku. To zabraňuje opotřebení v důsledku přenosu materiálu z povrchu součástky třením o protikus. Tato strana předložila výsledky testu z nezávislé laboratoře, který prokázal, že použití slitiny MoLa může zlepšit mikrotvrdost. Kvůli metodě použité nezávislou laboratoří však nebyl výsledek zaručený, protože test byl proveden jen na jedné šarži drátu, zatímco tato strana tvrdila, že další analýza testu by měla zahrnovat velké množství šarží. Navíc nebylo analyzováno chemické složení vzorku, který byl testován, což znamená, že není zaručeno, že ve zkoumané šarži byl skutečně výrobek, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.
(53)
Kromě snahy vyhnout se uhrazení platného cla nevyšlo během šetření najevo žádné jiné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(54)
Byl proto učiněn závěr, že vzhledem k neexistenci jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení je příčinou změny obchodních toků mezi ČLR a Unií uložení platných opatření.
2.5 Maření vyrovnávacích účinků cla z hlediska cen nebo množství obdobného výrobku
(55)
K posouzení toho, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z hlediska množství i ceny mařil vyrovnávací účinky platných opatření, byly použity údaje poskytnuté jedním spolupracujícím výrobcem, jak je popsáno v 39. bodě odůvodnění.
(56)
Nárůst v dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR poté, co byla uložena prozatímní opatření, byl z hlediska množství výrazný. Úroveň dovozu z ČLR do Unie během období, o němž se podává zpráva, odpovídá úrovni dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Unie v roce 2008, tzn. před uložením opatření.
(57)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a váženého průměru vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl učiněn závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny jak z hlediska množství, tak cen.
2.6 Důkazy dumpingu ve vztahu k dříve stanovené běžné hodnotě obdobného výrobku
(58)
Vývozní ceny výrobku, který je předmětem šetření, byly stanoveny na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(59)
Ukázalo se, že tyto vývozní ceny jsou nepatrně nižší než vývozní ceny dotčeného výrobku stanovené dříve během původního šetření. Dvě zúčastněné strany potvrdily, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje téměř žádný cenový rozdíl.
(60)
Proto se v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení považovalo za vhodné porovnat běžnou hodnotu stanovenou dříve během původního šetření s vývozní cenou výrobku, který je předmětem šetření.
(61)
Jak bylo zmíněno ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím byly považovány USA. Je třeba připomenout, že jelikož výrobce ve srovnatelné zemi uskutečnil pouze minimální prodej na domácím trhu v USA, nepovažovalo se za vhodné použít údaje o domácím prodeji za účelem stanovení nebo početního určení běžné hodnoty. Běžná hodnota pro ČLR byla proto stanovena na základě cen při vývozu z USA do jiných třetích zemí, včetně Unie.
(62)
Jedna strana namítla, že běžná hodnota stanovená během původního šetření by měla být upravena, protože cena oxidu molybdenu, která je rozhodujícím faktorem pro stanovení ceny jak dotčeného výrobku, tak výrobku, který je předmětem šetření, během období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, prudce klesla. Jak bylo zmíněno výše v 61. bodě odůvodnění, běžná hodnota byla během původního šetření stanovena na základě vývozních cen výrobce se sídlem v USA, a ne na základě nákladů. Proto se žádná úprava na základě nákladů nejeví v tomto případě jako vhodná. Jelikož cena hlavní suroviny výrazně klesla, je ještě zjevnější, že v tomto případě by měly být ke stanovení běžné hodnoty použity cenové prvky.
(63)
Úprava běžné hodnoty tak byla stanovena na základě vývoje cen dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že americký výrobce ukončil svoji činnost a žádné jiné údaje tak ze srovnatelné země nebyly k dispozici, byla úprava vypočítána na základě cen nahlášených společností Plansee během původního šetření a během období, o němž se podává zpráva. To mělo za následek snížení běžné hodnoty stanovené během původního šetření asi o 20 %.
(64)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním upravené vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen stanovených v průběhu období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, vyjádřený jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie před proclením.
(65)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(66)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR požádal v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od případných rozšířených opatření a předložil vyplněný dotazník.
(67)
Šetření však prokázalo, že tento výrobce obcházel platná opatření. Bylo proto rozhodnuto žádost zamítnout.
4. OPATŘENÍ
(68)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz drátů z molybdenu pocházejících z ČLR bylo dovozem některých mírně upravených drátů z molybdenu pocházejících z ČLR obcházeno.
(69)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(70)
Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že všechna rozšířená opatření budou proti evidovanému dovozu zavedena ode dne celní evidence, by mělo být antidumpingové clo vybíráno na veškerý dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, avšak nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030), který byl do Unie dovezen v rámci celní evidence uložené zahajovacím nařízením.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(71)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030).
Článek 2
Clo bude vybíráno na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky, do Unie, evidovaný v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1236/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1236/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 871/2013 DES RATES
vom 2. September 2013
zur Ausweitung des mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 511/2010 eingeführten endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 99,95 GHT oder mehr und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, mit Ursprung in der Volksrepublik China auf die Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, mit Ursprung in der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 13,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Geltende Maßnahmen
(1)
Im Dezember 2009 führte die Europäische Kommission („Kommission“) mit der Verordnung (EU) Nr. 1247/2009 (2) („vorläufige Antidumpingverordnung“) einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 99,95 GHT oder mehr und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein.
(2)
Im Juni 2010 führte der Rat mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 511/2010 (3) einen endgültigen Antidumpingzoll von 64,3 % auf dieselben Einfuhren ein. Die betreffenden Maßnahmen werden nachfolgend als „geltende Maßnahmen“ bezeichnet und die Untersuchung, die zu den geltenden Maßnahmen führte, als „Ausgangsuntersuchung“.
(3)
Im Januar 2012 weitete der Rat im Anschluss an eine Umgehungsuntersuchung nach Artikel 13 der Grundverordnung die geltenden Maßnahmen mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 14/2012 (4) auf aus Malaysia versandte Einfuhren der betroffenen Ware, ob als Ursprungserzeugnis Malaysias angemeldet oder nicht, aus.
1.2. Antrag
(4)
Im November 2012 erhielt die Kommission einen nach Artikel 13 Absatz 3 und Artikel 14 Absatz 5 der Grundverordnung gestellten Antrag auf Untersuchung einer mutmaßlichen Umgehung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Molybdändrähte mit Ursprung in der VR China durch Einfuhren bestimmter geringfügig veränderter Molybdändrähte mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr, aber weniger als 99,95 GHT, mit Ursprung in der VR China und auf zollamtliche Erfassung dieser Einfuhren.
(5)
Der Antrag wurde eingereicht von Plansee SE („Plansee“), einem Unionshersteller bestimmter Molybdändrähte, der in der Ausgangsuntersuchung mitgearbeitet hatte.
(6)
Der Antrag enthielt hinreichende Anscheinsbeweise dafür, dass die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Molybdändrähte mit Ursprung in der VR China durch Einfuhren bestimmter geringfügig veränderter Molybdändrähte mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr, aber weniger als 99,95 GHT, mit Ursprung in der VR China umgangen werden.
1.3. Einleitung
(7)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Anscheinsbeweise für die Einleitung einer Untersuchung nach Artikel 13 Absatz 3 und Artikel 14 Absatz 5 der Grundverordnung vorlagen; sie leitete daher mit der Verordnung (EU) Nr. 1236/2012 (5) („Einleitungsverordnung“) eine Untersuchung der mutmaßlichen Umgehung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Molybdändrähte mit Ursprung in der VR China ein und wies zudem die Zollbehörden an, die Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr, aber weniger als 99,95 GHT, und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, der derzeit unter dem KN-Code ex 8102 96 00 (TARIC-Code 8102960030) eingereiht wird, mit Ursprung in der Volksrepublik China in die Union ab dem 21. Dezember 2012 zollamtlich zu erfassen.
1.4. Betroffene Ware und untersuchte Ware
(8)
Die betroffene Ware ist identisch mit der in der Ausgangsuntersuchung definierten Ware, nämlich Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 99,95 GHT oder mehr und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm („reines Molybdän“), mit Ursprung in der VR China, der derzeit unter dem KN-Code ex 8102 96 00 eingereiht wird.
(9)
Die untersuchte Ware, also die Ware, mit der die mutmaßliche Umgehung praktiziert wird, ist identisch mit der in Erwägungsgrund 7 definierten Ware mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr, aber weniger als 99,95 GHT, und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, mit Ursprung in der VR China.
1.5. Untersuchung und von der Untersuchung betroffene Parteien
(10)
Die Kommission unterrichtete die Behörden der VR China offiziell über die Einleitung der Untersuchung und sandte den ausführenden Herstellern in der VR China sowie den Einführern in der Union, die bekanntermaßen betroffen waren, Fragebogen zu. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, sich innerhalb der in der Einleitungsverordnung gesetzten Frist zu melden und schriftlich Stellung zu nehmen sowie eine Anhörung zu beantragen. Allen Parteien wurde mitgeteilt, dass bei mangelnder Bereitschaft zur Mitarbeit Artikel 18 der Grundverordnung zur Anwendung kommen könnte und die Feststellungen dann auf der Grundlage der verfügbaren Informationen getroffen würden.
(11)
Zwei ausführende Hersteller sandten der Kommission einen ausgefüllten Fragebogen zurück. Eines dieser Unternehmen, das auch bei der Ausgangsuntersuchung mitgearbeitet hatte, ist tatsächlich ein ausführender Hersteller der untersuchten Ware. Das zweite Unternehmen meldete dagegen keinerlei Verkäufe der untersuchten Ware. Seine Unterlagen blieben daher unberücksichtigt.
(12)
Vier Einführer sandten der Kommission einen ausgefüllten Fragebogen zurück. Einer von ihnen meldete keinerlei Einfuhren der untersuchten Ware und stellte sich als Verwender von Molybdändraht heraus.
(13)
Die Kommission führte Kontrollbesuche vor Ort durch, und zwar in den beiden Betrieben des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in der VR China:
-
Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, VR China („JDC“);
-
Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, VR China,
und bei dem folgenden Einführer in der Union:
-
GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Deutschland („GTV“).
(14)
Die drei anderen Einführer wurden nicht besucht, ihre Unterlagen wurden im Verlauf der Untersuchung jedoch sorgfältig geprüft.
1.6. Untersuchungszeitraum und Berichtszeitraum
(15)
Der Untersuchungszeitraum („UZ“) wurde auf die Zeit vom 1. Januar 2008 bis zum 30. September 2012 festgesetzt; für diesen Zeitraum sollte die mutmaßliche Veränderung des Handelsgefüges untersucht werden. Der Berichtszeitraum („BZ“) betraf die Zeit vom 1. Oktober 2011 bis zum 30. September 2012; für diesen Zeitraum sollte geprüft werden, ob die Einfuhren zu Preisen unterhalb des nicht schädigenden Preises getätigt wurden, der in der Untersuchung, welche zu den geltenden Maßnahmen führte, ermittelt worden war, und ob Dumping vorlag.
2. UNTERSUCHUNGSERGEBNISSE
2.1. Allgemeine Erwägungen
(16)
Nach Artikel 13 Absatz 1 der Grundverordnung wurde das Vorliegen mutmaßlicher Umgehungspraktiken geprüft, indem nacheinander untersucht wurde,
1.
ob sich das Handelsgefüge zwischen der VR China und der Union verändert hatte,
2.
ob sich diese Veränderung aus einer Praxis, einem Fertigungsprozess oder einer Arbeit ergab, für die es außer der Einführung des Zolls keine hinreichende Begründung oder wirtschaftliche Rechtfertigung gab,
3.
ob Beweise für eine Schädigung vorlagen oder dafür, dass die Abhilfewirkung des Zolls im Hinblick auf die Preise und/oder Mengen der untersuchten Ware unterlaufen wurde, und
4.
ob erforderlichenfalls im Einklang mit Artikel 2 der Grundverordnung ermittelte Beweise für Dumping im Verhältnis zu den für die gleichartige Ware früher festgestellten Normalwerten vorlagen.
2.2. Geringfügige Veränderung und wesentliche Eigenschaften
(17)
Die Untersuchung ergab, dass es sich bei der untersuchten Ware um Draht aus Molybdän (zwischen 99,6 GHT und 99,7 GHT) und normalerweise Lanthan („La“) (zwischen 0,25 GHT und 0,35 GHT) handelt. Diese Legierung enthält auch andere chemische Elemente und wird als „dotiertes Molybdän“ oder „MoLa“ oder „ML“ bezeichnet. Die betroffene Ware und die untersuchte Ware werden beide derzeit unter dem KN-Code 8102 96 00 eingereiht. Wie nachstehend erläutert, ergab die Untersuchung keinerlei Unterschied zwischen dem Herstellungsverfahren der untersuchten Ware und dem der betroffenen Ware, außer dass beim Mischen dem reinen Molybdän ein geringer Anteil von Lanthan beigemengt wurde. Zudem bestätigte der mitarbeitende ausführende Hersteller, dass die Produktionskosten der untersuchten Ware mit denen der betroffenen Ware vergleichbar sind. Das bedeutet, dass der ausführende Hersteller - außer der Vermeidung der geltenden Maßnahmen - keinen wirtschaftlichen Vorteil aus der Herstellung der untersuchten Ware zieht. Außerdem wurde festgestellt, dass die Verwender der betroffenen Ware nach der Einführung der vorläufigen Maßnahmen zu der untersuchten Ware überwechselten, was bedeutet, dass es für die Verwender keinen Unterschied zwischen der betroffenen Ware und der untersuchten Ware gibt.
(18)
Wie in Erwägungsgrund 15 der vorläufigen Antidumpingverordnung erwähnt, wird die betroffene Ware überwiegend für Beschichtungen bei der Herstellung von Kraftfahrzeugteilen (Getriebe) und Luftfahrzeugteilen oder für elektrische Kontakte verwendet. Die am meisten gehandelten Durchmesser der betroffenen Ware sind 2,31 mm und 3,17 mm; sie kommen beim Flammspritzen oder Lichtbogenspritzen zum Einsatz.
(19)
Drei Parteien brachten vor, die untersuchte Ware und die betroffene Ware hätten unterschiedliche wesentliche Eigenschaften. Auf Antrag zweier dieser Parteien wurde im April 2013 zwecks Ermöglichung eines kontroversen Meinungsaustauschs eine gemeinsame Anhörung mit GTV, JDC und Plansee unter dem Vorsitz des Anhörungsbeauftragten einberufen. Wie nachstehend ausgeführt, standen bei der Anhörung die angeblichen technischen Unterschiede zwischen der betroffenen Ware und der untersuchten Ware sowie die wirtschaftliche Rechtfertigung für die Einfuhr der letztgenannten auf den Unionsmarkt im Mittelpunkt.
(20)
GTV und JDC brachten während der Anhörung und auch schriftlich vor, die untersuchte Ware weise andere wesentliche materielle Eigenschaften auf, durch die sie sich erheblich von der betroffenen Ware unterscheide. Im Einzelnen führten sie an, die Duktilität (also die Eigenschaft des Materials, sich durch Ziehen in Längsrichtung auf einen kleineren Querschnitt verformen zu lassen, ohne dass es unter der Wirkung der Zugkraft bricht), die Dehnungsparameter und die Beschichtungseigenschaften der untersuchten Ware seien erheblich besser als bei der betroffenen Ware.
(21)
Zur Untermauerung ihres Vorbringens legten die beiden Parteien eine Reihe von Artikeln und Studien vor, die belegen sollten, dass durch das Legieren von Molybdän und Lanthan eine Ware mit besserer Sprödbruchfestigkeit und besserer Dehnbarkeit als die betroffene Ware entsteht. Diese Parteien behaupteten außerdem, auf der Internetseite von Plansee veröffentlichte Informationen bewiesen, dass die untersuchte Ware bessere Eigenschaften aufweise als die betroffene Ware.
(22)
Was die Eigenschaften der Ware betrifft, so schlug Plansee vor, ein unabhängiges Institut mit einem Vergleich zwischen der betroffenen Ware und der untersuchten Ware zu beauftragen, um beurteilen zu können, ob die untersuchte Ware und die betroffene Ware unterschiedliche wesentliche Eigenschaften hätten.
(23)
Nach der Anhörung wurde der vorstehende Antrag geprüft; zugrunde gelegt wurden dabei die im Zuge der Untersuchung eingeholten Belege, insbesondere die von den Einführern an den ausführenden Hersteller versandten Kaufaufträge, die von dem ausführenden Hersteller vorgelegten Erläuterungen zu seinem Herstellungsverfahren, die auf Qualitätszertifikaten eingetragenen chemischen Zusammensetzungen, Dehnungs- und Zugfestigkeitseigenschaften, die von dem ausführenden Hersteller ausgestellten Handelsrechnungen sowie die Tatsache, dass keinem Abnehmer Geschäftsinformationen jeglicher Art über die besseren Eigenschaften der untersuchten Ware im Vergleich zu der betroffenen Ware übermittelt wurden. Alle Informationen bestätigten, dass bessere Eigenschaften weder von den Abnehmern verlangt noch vom Hersteller der untersuchten Ware angeboten wurden. Daher wurde der Schluss gezogen, dass ein Sachverständigengutachten nicht erforderlich ist. Folglich wurde dieser Antrag zurückgewiesen.
(24)
In dieser Hinsicht bestätigte die Untersuchung, dass die in Erwägungsgrund 20 genannten besseren Eigenschaften vom Lanthangehalt abhängig sind sowie davon, ob optimierte Herstellungsverfahren angewandt wurden. Der mitarbeitende ausführende Hersteller wies jedoch nicht nach, dass er bei der untersuchten Ware, die im UZ in die Union ausgeführt wurde, die optimierten Herstellungsverfahren eingeführt hat. Der Einwand wurde daher als unbegründet zurückgewiesen.
(25)
Eine andere Partei gab an, die untersuchte Ware weise verbesserte Beschichtungseigenschaften auf. Die Partei legte jedoch kein hinreichendes Beweismaterial zur Untermauerung ihrer Angaben vor. Das Vorbringen wurde daher als unbegründet zurückgewiesen.
(26)
Zwei Parteien führten an, die Bruchzähigkeit sei bei der untersuchten Ware besser. Das bedeutet, dass der Draht beim Entrollen in einem Spritzgerät niemals bricht. Die betreffenden Parteien wurden gebeten, Unterlagen zur Untermauerung dieser Behauptung vorzulegen, was sie jedoch versäumten. In Ermangelung jeglicher Beweise blieb dieser Einwand unberücksichtigt.
(27)
Aus den vorstehenden Gründen wurde der Schluss gezogen, dass die untersuchte Ware keine anderen Eigenschaften aufweist als die betroffene Ware.
(28)
Zudem geht aus den bei den Kontrollbesuchen eingeholten Beweisen hervor, dass die Verwender/Einführer bei der Auftragserteilung nicht ausdrücklich die Ware mit den in Erwägungsgrund 20 beschriebenen angeblich besseren materiellen Eigenschaften verlangten. Keiner von ihnen verlangte einen bestimmten Lanthangehalt; hingegen verlangten sie mindestens 99 GHT reines Molybdän. Lediglich ein Abnehmer forderte besondere materielle Eigenschaften für die Parameter Dehnbarkeit und Zugfestigkeit. In diesem Fall testete der ausführende Hersteller diese Parameter und legte dem Abnehmer Qualitätszertifikate vor. Da diese Zertifikate auch für die betroffene Ware ausgestellt wurden, war es möglich, die beiden Waren im Hinblick auf diese Parameter zu vergleichen. Der Vergleich ergab, dass die Anforderungen an Dehnbarkeit und Zugfestigkeit bei beiden Waren dieselben waren.
(29)
Darüber hinaus ergab die Untersuchung, dass der ausführende Hersteller den Markt oder seine Abnehmer nicht über die angeblichen Vorzüge der untersuchten Ware gegenüber der betroffenen Ware unterrichtete und die geringfügig veränderten MoLa-Drähte nicht als eine neue oder andere Ware vermarktete.
(30)
Eine Partei brachte vor, die betroffene Ware und die untersuchte Ware seien unterschiedliche Waren, und stützte sich dabei auf ein im Januar 1996 von Plansee angemeldetes Patent. Eine Prüfung dieses Vorbringens ergab, dass das Patent nicht die untersuchte Ware betrifft, sondern die Verwendung einer Molybdänlegierung als elektrischen Leiter zur Stromzuführung für Lampen, Elektronenröhren und ähnliche Komponenten. Zudem sind die Durchmesser dieses Warentyps kleiner als die in der Definition der untersuchten Ware festgelegten Durchmesser. Im Übrigen hängen die angeblichen besseren Eigenschaften von MoLa gegenüber der betroffenen Ware davon ab, ob ein optimiertes Herstellungsverfahren angewandt wurde, wie in Erwägungsgrund 24 dargelegt. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(31)
Mithin muss der Schluss gezogen werden, dass die betroffene Ware und die untersuchte Ware aus Abnehmersicht sehr ähnlich sind.
(32)
Eine Partei wandte ein, die auf der Internetseite von Plansee veröffentlichten kommerziellen Angebote zeigten, dass die untersuchte Ware dort nicht nur im Bereich des thermischen Spritzens, sondern auch in verschiedenen anderen Bereichen (d. h. Lampenkomponenten, Drahtschneiden) angeboten werde. Plansee erklärte hierzu jedoch, die auf seiner Internetseite veröffentlichten Geschäftsinformationen gäben Auskunft darüber, welche Durchmesser geliefert werden könnten. Zudem ergab die Untersuchung, dass die Verkäufe von Plansee für andere Bereiche sehr begrenzt sind (d. h. mengenmäßig weniger als 2 % im Vergleich zu den Verkäufen der betroffenen Ware) und dass optimierte Herstellungsverfahren angewandt wurden. Daher wurde dieses Vorbringen zurückgewiesen.
(33)
Eine Partei wandte ein, Plansee habe die untersuchte Ware bereits hergestellt, als es den Antrag gestellt habe, der zur Einleitung der Ausgangsuntersuchung geführt habe, und da nach Ansicht von Plansee die untersuchte Ware dieselben wesentlichen Eigenschaften aufweise wie die betroffene Ware, hätte man sie in die Warendefinition der Ausgangsuntersuchung einbeziehen sollen. Dem ist entgegenzuhalten, dass sich dieser besondere MoLa-Draht den Untersuchungsergebnissen zufolge (siehe Erwägungsgrund 32) von der untersuchten Ware unterscheidet. Seine Durchmesser liegen im Allgemeinen unter 1 mm, und er wird hauptsächlich in der Beleuchtungsindustrie verwendet. Außerdem begannen, wie aus Tabelle 1 ersichtlich, die Einfuhren der untersuchten Ware erst, nachdem die vorläufigen Maßnahmen gegenüber der betroffenen Ware eingeführt wurden. Mithin gab es, da im UZ der Ausgangsuntersuchung keinerlei Einfuhren der untersuchten Ware stattfanden, keinen Grund, diese Ware in die Warendefinition einzubeziehen. Das Vorbringen wird daher als unbegründet zurückgewiesen.
(34)
Eine Partei wandte ein, durch die Erweiterung der Spanne von 99,95 GHT bis hinunter zu 97 GHT würden alle Arten von Molybdänlegierungen einbezogen und folglich würden diese Waren auf dem Unionsmarkt nicht zur Verfügung stehen (zum Beispiel für den Markt für Vorziehdraht). Hierauf ist erstens zu erwidern, dass die betreffende Partei keinerlei Beweise für die Richtigkeit ihrer Aussage vorlegte. Zweitens ergab die Untersuchung, dass im UZ nur ein einziger ausführender Hersteller MoLa in die Union ausführte, jedoch keine anderen Legierungen, die unter die Definition der untersuchten Ware fallen würden. Drittens hat die Untersuchung gezeigt, dass in der Union der Markt für das Weiterziehen und den Verkauf von Molybdänlegierungen sehr begrenzt ist. Im Übrigen wird die Ausweitung der Maßnahmen nicht dazu führen, dass Einfuhren der untersuchten Ware unmöglich werden. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
(35)
Was die Frage betrifft, ob durch die in Erwägungsgrund 19 genannte Veränderung die wesentlichen Eigenschaften der betroffenen Ware verändert wurden, so haben die von den mitarbeitenden Parteien vorgelegten Informationen, die in den Erwägungsgründen 24 bis 34 analysiert wurden, gezeigt, dass die untersuchte Ware dieselben grundlegenden materiellen Eigenschaften und dieselben Verwendungen aufweist wie die betroffene Ware.
(36)
Folglich gibt es den Untersuchungsergebnissen zufolge zwischen der untersuchten Ware und der betroffenen Ware keine maßgeblichen Unterschiede bei den materiellen Eigenschaften. Daher wurde der Schluss gezogen, dass die untersuchte Ware als gleichartige Ware im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen ist.
(37)
Mithin muss der Schluss gezogen werden, dass die untersuchte Ware gegenüber der betroffenen Ware nur geringfügig verändert ist und dass es für ihre Einfuhr keine andere wirtschaftliche Rechtfertigung gibt als die Umgehung der geltenden Antidumpingzölle.
2.3. Veränderung des Handelsgefüges
2.3.1. Einfuhren von Molybdändrähten in die Union
(38)
Der KN-Code, unter dem die untersuchte Ware angemeldet wird, deckt auch andere Waren als die untersuchte Ware ab; daher konnten die Eurostat-Daten keine direkten Informationen über die Einfuhren in die Union liefern. In Ermangelung spezifischer Einfuhrstatistiken für die untersuchte Ware wurden daher die Eurostat-Daten nach der im Antrag vorgeschlagenen Methode berichtigt. Die Menge der Einfuhren der untersuchten Ware in die Union wurde dementsprechend auf der Grundlage einer Schätzung des Unionsverbrauchs an Molybdändrähten ermittelt, berichtigt um die Gesamtproduktion der betroffenen Ware in der Union. Diese Methode wurde als zuverlässige Methode zur Ermittlung von Daten über die untersuchte Ware erachtet.
(39)
Wie in Erwägungsgrund 11 dargelegt, arbeitete lediglich ein ausführender Hersteller in der VR China bei der Untersuchung mit. Ein Vergleich der von diesem ausführenden Hersteller übermittelten Informationen mit den im vorangegangenen Erwägungsgrund genannten berichtigten Eurostat-Daten ergab jedoch, dass auf das betreffende Unternehmen der größte Teil der Gesamteinfuhren der Union der untersuchten Ware im UZ entfiel; daher wurde dieser Hersteller als repräsentativ für die Gesamteinfuhren von Molybdändrähten in die Union angesehen.
(40)
Wie der nachstehenden Tabelle zu entnehmen ist, kamen die Einfuhren der betroffenen Ware in die Union nach der Einführung der endgültigen Maßnahmen im Juni 2010 gänzlich zum Stillstand und wurden sofort durch Einfuhren der untersuchten Ware ersetzt.
Tabelle 1
Entwicklung der Einfuhren der betroffenen Ware und der untersuchten Ware mit Ursprung in der VR China
Einfuhren in die Union
2008
2009
1.1.2010 (7)-16.6.2010
17.6.2010 (8)-31.12.2010
2010
2011
BZ (9)
Gesamteinfuhren - (in Tonnen, indexiert) (6)
100
31
10
17
27
128
99
Gesamteinfuhren (%)
100
100
100
100
100
100
100
Betroffene Ware (%)
100
100
20
0
7
0
0
Untersuchte Ware (%)
0
0
80
100
93
100
100
Quelle:
Beitrag von JDC.
(41)
Die Untersuchung bestätigte, dass Parteien, die nach der Einführung des vorläufigen Zolls die untersuchte Ware kauften, vor der Einführung der Maßnahmen die betroffene Ware gekauft hatten. Diese Parteien kauften im BZ 99,8 % der Gesamtmenge der untersuchten Ware.
(42)
Zwei interessierte Parteien erklärten, sie hätten bereits 2007 in der VR China ein Projekt zur Entwicklung der untersuchten Ware eingeleitet, daher hingen die Ausfuhren der untersuchten Ware nicht mit der Einführung der Maßnahmen gegenüber der betroffenen Ware zusammen. Die Untersuchung ergab jedoch keine Bestätigung für die tatsächliche Existenz eines solchen Projekts. Insgesamt wurden eine E-Mail, die Aufzeichnung einer Telefonkonferenz und die Ausfuhr eines Musters der untersuchten Ware zur weiteren Analyse vorgelegt. Darüber hinaus hatte dieses Projekt nicht zur Folge, dass vor der Einführung der vorläufigen Maßnahmen gegenüber der betroffenen Ware, also vor Oktober 2010, Verkäufe der untersuchten Ware in die Union getätigt wurden. Im Übrigen ändert die Tatsache, dass angeblich im Jahr 2007 ein Projekt eingeleitet wurde, nichts an der Feststellung, dass die betroffene Ware und die untersuchte Ware ähnlich sind. Die im Rahmen der Untersuchung gezogene Schlussfolgerung, dass es für die Ausfuhr der untersuchten Ware außer der Einführung der Maßnahmen gegenüber der betroffenen Ware keine wirtschaftliche Rechtfertigung gab, bleibt ebenfalls weiterhin gültig.
(43)
Die Untersuchung ergab zudem, dass keine Verkäufe der untersuchten Ware in andere Länder als die Union getätigt wurden und dass im UZ nur begrenzte Mengen auf dem chinesischen Markt verkauft wurden, wie in Tabelle 2 zu sehen ist.
Tabelle 2
Markt der untersuchten Ware
2008
2009
1.1.2010-16.6.2010
17.6.2010-31.12.2010
2010
2011
1.10.2011-30.9.2012
Gesamtumsatz (indexiert) (10)
100
96
863
1 529
2 392
11 168
8 123
Gesamtumsatz (%)
100
100
100
100
100
100
100
Inlandsverkäufe (VR China) (%)
100
100
5
4
4,2
0,4
2
Verkäufe in die Union (%)
0
0
95
96
95,8
99,6
98
Verkäufe in andere Länder (%)
0
0
0
0
0
0
0
Quelle:
Beitrag von JDC.
(44)
Aus den genannten Gründen wird das Vorbringen zurückgewiesen.
2.3.2. Schlussfolgerung zur Veränderung des Handelsgefüges
(45)
Der Gesamtanstieg der Ausfuhren der untersuchten Ware aus der VR China in die Union nach der Einführung der vorläufigen und der endgültigen Maßnahmen und der gleichzeitige Rückgang der Einfuhren der betroffenen Ware stellten eine Veränderung des Handelsgefüges zwischen der VR China und der Union dar.
2.4. Art der Umgehungspraxis und Fehlen einer hinreichenden Begründung oder wirtschaftlichen Rechtfertigung
(46)
In Artikel 13 Absatz 1 der Grundverordnung ist festgelegt, dass sich eine Veränderung des Handelsgefüges aus einer Praxis, einem Fertigungsprozess oder einer Arbeit ergeben muss, für die es außer der Einführung des Zolls keine hinreichende Begründung oder wirtschaftliche Rechtfertigung gibt.
(47)
Wie in Erwägungsgrund 45 angegeben, wurde der Schluss gezogen, dass eine Veränderung des Handelsgefüges stattgefunden hat.
(48)
Wie in den Erwägungsgründen 28 und 29 ausgeführt, wurde der Schluss gezogen, dass weder der ausführende Hersteller noch die Einführer den Markt oder ihre Abnehmer über die angeblichen Vorzüge der untersuchten Ware gegenüber der betroffenen Ware unterrichtet oder die untersuchte Ware als neue oder andere Ware vermarktet haben.
(49)
Zudem werden sowohl die betroffene Ware als auch die untersuchte Ware in erster Linie als Spritzdraht in der Automobilindustrie verwendet, und die Endverwender beider Waren sind dieselben.
(50)
Eine Partei brachte vor, die untersuchte Ware bringe erhebliche Verbesserungen bei der Verwendung als Spritzdraht mit sich. Diese Verbesserungen wirkten sich auf die Produktivität bei der Beschichtung von Getriebeteilen aus, da Produktionsunterbrechungen durch Sprödbruch des Drahtes minimiert würden. Die Untersuchung bestätigte jedoch, dass die betreffende Partei die untersuchte Ware weder entsprechend vermarktete noch ihre Abnehmer über die angeblichen anderen technischen Eigenschaften der untersuchten Ware oder die Verbesserungen, die sie mit sich bringe, informierte. Im Übrigen wurden die Verbesserungen von den Abnehmern nicht ausdrücklich verlangt. Das Vorbringen wurde daher als unbegründet zurückgewiesen.
(51)
Eine Partei behauptete, ein Verwender sei aufgrund der technischen Mängel der betroffenen Ware zu der untersuchten Ware übergewechselt. Diese Partei wurde um Vorlage von entsprechenden Nachweisen gebeten, kam dem jedoch nicht nach. Wegen des Fehlens jeglicher Beweise blieb dieses Vorbringen unberücksichtigt.
(52)
GTV führte an, für Spritzbeschichtungen verwendetes MoLa liefere bessere Ergebnisse, was die Mikrohärte der Beschichtung anbelange. Dadurch könne Verschleiß durch Materialübertragung von der Oberfläche eines Teils bei der Reibung auf einem Gegenstück vermieden werden. Diese Partei legte Testergebnisse eines unabhängigen Labors vor, aus denen hervorging, dass die Mikrohärte durch die Verwendung von MoLa verbessert werden kann. Die von dem unabhängigen Labor angewandte Methode bot jedoch keine Gewähr für das Ergebnis, da der Test nur an einer einzigen Charge Draht durchgeführt wurde; die betreffende Partei brachte vor, eine weitere Testanalyse solle eine größere Anzahl von Chargen umfassen. Darüber hinaus wurde die chemische Zusammensetzung der getesteten Stichprobe nicht analysiert, so dass nicht gewährleistet ist, dass es sich bei der analysierten Charge auch tatsächlich um die untersuchte Ware handelte. Das Vorbringen wurde daher als unbegründet zurückgewiesen.
(53)
Die Untersuchung erbrachte keine andere Begründung oder wirtschaftliche Rechtfertigung für die Einfuhren der untersuchten Ware als die Vermeidung der Entrichtung des geltenden Zolls.
(54)
Da es keine andere hinreichende Begründung oder wirtschaftliche Rechtfertigung im Sinne des Artikels 13 Absatz 1 Satz 2 der Grundverordnung gibt, wird der Schluss gezogen, dass die Veränderung des Handelsgefüges zwischen der VR China und der Union auf die Einführung der geltenden Maßnahmen zurückzuführen war.
2.5. Untergrabung der Abhilfewirkung des Zolls durch die Preise und/oder Mengen der gleichartigen Ware
(55)
Um zu prüfen, ob die Abhilfewirkung der geltenden Maßnahmen durch die Mengen und Preise der Einfuhren der untersuchten Ware untergraben wurde, wurden Daten herangezogen, die von einem mitarbeitenden ausführenden Hersteller übermittelt wurden, wie in Erwägungsgrund 39 dargelegt.
(56)
Der Anstieg der Einfuhrmengen der untersuchten Ware aus der VR China seit Einführung der vorläufigen Maßnahmen war beträchtlich. Die im BZ aus der VR China in die Union eingeführte Menge entsprach der Einfuhrmenge der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China in die Union im Jahr 2008, also vor der Einführung von Maßnahmen.
(57)
Der Vergleich der in der ursprünglichen Verordnung festgestellten Schadensbeseitigungsschwelle mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ergab eine deutliche Zielpreisunterbietung. Daher wurde der Schluss gezogen, dass die Abhilfewirkung der geltenden Maßnahmen sowohl durch die Mengen als auch durch die Preise untergraben wird.
2.6. Beweise für Dumping im Verhältnis zu dem für die gleichartige Ware zuvor festgestellten Normalwert
(58)
Die Ausfuhrpreise der untersuchten Ware wurden auf der Grundlage der von dem mitarbeitenden ausführenden Hersteller vorgelegten überprüften Informationen ermittelt.
(59)
Die so ermittelten Ausfuhrpreise waren etwas niedriger als die zuvor in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Ausfuhrpreise der betroffenen Ware. Zwei interessierte Parteien bestätigten, dass es nahezu keinen Preisunterschied zwischen der betroffenen Ware und der untersuchten Ware gibt.
(60)
Daher wurde es nach Artikel 13 Absatz 1 der Grundverordnung für angemessen erachtet, den zuvor in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Normalwert mit dem Ausfuhrpreis der untersuchten Ware zu vergleichen.
(61)
Wie in den Erwägungsgründen 24 und 25 der vorläufigen Verordnung angegeben, wurden die USA als geeignetes Vergleichsland mit Marktwirtschaft betrachtet. Da der Hersteller im Vergleichsland auf dem US-amerikanischen Inlandsmarkt nur geringfügige Mengen verkaufte, wurde es bekanntlich nicht für angebracht gehalten, für die Bestimmung oder rechnerische Ermittlung des Normalwerts Daten über Inlandsverkäufe in den USA heranzuziehen. Daher wurde der Normalwert für die VR China anhand der Preise der Ausfuhren aus den USA in andere Drittländer einschließlich der Union ermittelt.
(62)
Eine Partei machte geltend, der in der Ausgangsuntersuchung ermittelte Normalwert sollte berichtigt werden, da der Preis von Molybdänoxid, der ein entscheidender Faktor bei der Preisfestlegung sowohl für die betroffene Ware als auch für die untersuchte Ware sei, im Berichtszeitraum dieser Untersuchung drastisch gesunken sei. Wie in Erwägungsgrund 61 erwähnt, wurde der Normalwert in der Ausgangsuntersuchung anhand der von einem in den USA ansässigen Hersteller in Rechnung gestellten Ausfuhrpreise und nicht anhand seiner Kosten ermittelt. Daher erscheint eine Berichtigung auf der Grundlage der Kosten in diesem Fall nicht angebracht. Die Tatsache, dass der Preis des wichtigsten Rohstoffs stark gesunken ist, zeigt sogar noch deutlicher, dass bei der Ermittlung des relevanten Normalwerts in diesem Fall Preiselemente herangezogen werden sollten.
(63)
Die Berichtigung des Normalwerts erfolgte daher auf der Grundlage der Entwicklung der Preise für die betroffene Ware. Da der US-amerikanische Hersteller seine Tätigkeit eingestellt hat und keine Informationen aus dem Vergleichsland zur Verfügung standen, wurde die Berichtigung anhand der Preise berechnet, die von Plansee im Rahmen der Ausgangsuntersuchung und im BZ gemeldet wurden. Dies führte zu einer Berichtigung des in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Normalwerts um rund 20 % nach unten.
(64)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne berechnet durch einen Vergleich des im Rahmen der Ausgangsuntersuchung ermittelten berichtigten gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit den für den BZ dieser Untersuchung ermittelten gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreisen der untersuchten Ware, ausgedrückt als Prozentsatz des Nettopreises frei Grenze der Union, unverzollt.
(65)
Der Vergleich des berichtigten gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit den gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreisen ergab das Vorliegen von Dumping.
3. ANTRÄGE AUF BEFREIUNG
(66)
Ein ausführender Hersteller in der VR China beantragte eine Befreiung von den etwaigen ausgeweiteten Maßnahmen nach Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung und sandte einen ausgefüllten Fragebogen zurück.
(67)
Die Untersuchung bestätigte indessen, dass dieser Hersteller die geltenden Maßnahmen umging. Daher wurde der Schluss gezogen, dass der Antrag zurückzuweisen ist.
4. MASSNAHMEN
(68)
In Anbetracht der vorstehenden Feststellungen wurde der Schluss gezogen, dass der endgültige Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Molybdändrähten mit Ursprung in der VR China durch die Einfuhren bestimmter geringfügig veränderter Molybdändrähte mit Ursprung in der VR China umgangen wurde.
(69)
Nach Artikel 13 Absatz 1 Satz 1 der Grundverordnung sollten die gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China geltenden Antidumpingmaßnahmen auf die Einfuhren der untersuchten Ware ausgeweitet werden.
(70)
Nach Artikel 13 Absatz 3 und Artikel 14 Absatz 5 der Grundverordnung, denen zufolge etwaige ausgeweitete Maßnahmen gegenüber zollamtlich erfassten Einfuhren vom Zeitpunkt dieser Erfassung an gelten, sollte der Antidumpingzoll auf alle in die Union getätigten Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr, aber weniger als 99,95 GHT, und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, der derzeit unter dem KN-Code ex 8102 96 00 (TARIC-Code 8102960030) eingereiht wird, erhoben werden, die bei der Einfuhr in die Union nach Maßgabe der Einleitungsverordnung zollamtlich erfasst wurden.
5. UNTERRICHTUNG
(71)
Alle interessierten Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, die zu den vorstehenden Schlussfolgerungen geführt haben, und erhielten die Möglichkeit zur Stellungnahme. Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der Parteien wurden geprüft. Keines der vorgebrachten Argumente gab Anlass zu einer Änderung der Feststellungen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Der mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 511/2010 eingeführte endgültige Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 99,95 GHT oder mehr und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ausgeweitet auf die in die Union getätigten Einfuhren von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, mit Ursprung in der Volksrepublik China, der derzeit unter dem KN-Code ex 8102 96 00 (TARIC-Code 8102960030) eingereiht wird.
Artikel 2
Der Zoll wird erhoben auf die nach Artikel 2 der Verordnung (EU) Nr. 1236/2012 sowie Artikel 13 Absatz 3 und Artikel 14 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 zollamtlich erfassten Einfuhren in die Union von Molybdändraht mit einem Molybdängehalt von 97 GHT oder mehr, aber weniger als 99,95 GHT, und einem größten Durchmesser von mehr als 1,35 mm, jedoch nicht mehr als 4,0 mm, der derzeit unter dem KN-Code ex 8102 96 00 (TARIC-Code 8102960030) eingereiht wird, mit Ursprung in der Volksrepublik China.
Artikel 3
Die Zollbehörden werden angewiesen, die zollamtliche Erfassung der Einfuhren nach Artikel 2 der Verordnung (EU) Nr. 1236/2012 einzustellen.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 2. September 2013.