PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 484/2014 DER KOMMISSION
vom 12. Mai 2014
zur Festlegung technischer Durchführungsstandards bezüglich des hypothetischen Kapitals einer zentralen Gegenpartei gemäß der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EU) Nr. 648/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 4. Juli 2012 über OTC-Derivate, zentrale Gegenparteien und Transaktionsregister (1) insbesondere auf Artikel 50a Absatz 4 Unterabsatz 3 und Artikel 50c Absatz 3 Unterabsatz 3,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Gemäß der Verordnung (EU) Nr. 575/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates (2) melden die in der Europäischen Union niedergelassenen Institute ihre Eigenmittelanforderungen derzeit auf Quartalsbasis. Um Inkohärenzen zwischen den für Institute festgelegten Stichtagen und den für zentrale Gegenparteien (ZGP) für die Berechnung und Meldung der Angaben zum hypothetischen Kapital festgelegten Terminen möglichst gering zu halten, sollten die für zentrale Gegenparteien festgelegten Stichtage mindestens die Stichtage umfassen, die bereits für Institute festgelegt wurden. Durch häufiger erfolgende Meldungen der Angaben zum hypothetischen Kapital würde auch dem Umstand Rechnung getragen, dass bei in Drittländern niedergelassenen Clearingmitgliedern andere Berichtsstichtage gelten können. Darüber hinaus können Eigenmittelanforderungen erheblichen Schwankungen unterliegen, so dass bei den Clearingmitgliedern und den für sie zuständigen Behörden der Wunsch bestehen könnte, diese Risiken häufiger als vierteljährlich zu überwachen, um eine jeweils aktuelle Übersicht über diese Anforderungen zu erhalten.
(2)
Unter normalen Umständen sollten die Berichtsstichtage für zentrale Gegenparteien höchstens eine Woche später als das Berechnungsdatum liegen. Mit einer Woche erhalten die zentralen Gegenparteien genügend Zeit, um sämtliche interne Kontrollen durchzuführen und den erforderlichen Genehmigungsprozess abzuschließen, bevor sie die erforderlichen Daten melden. Entwickelt eine zentrale Gegenpartei ein vollautomatisches System, kann der Berichtsstichtag nahe am Berechnungsdatum liegen. Derzeit kann es jedoch sein, dass zentrale Gegenparteien nicht über die Fähigkeiten verfügen, den gesamten Prozess innerhalb dieser Frist abzuschließen, und sie folglich ihre internen Prozesse und Infrastrukturen erst noch ausbauen müssen. Vor diesem Hintergrund sollte eine Übergangsvorschrift eingeführt werden, damit die zentralen Gegenparteien ausreichend Zeit zur Entwicklung interner Prozesse und Infrastrukturen erhalten und gleichzeitig mit der Meldung der Angaben zum hypothetischen Kapital an ihre Clearingmitglieder beginnen können.
(3)
Nach der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 würden die nach dem Ausfall eines Clearingmitglieds entstehenden Verluste zunächst durch die vom ausfallenden Mitglied geleisteten Einschusszahlungen sowie seinen eigenen Betrag zum Ausfallfonds gedeckt. Erweisen sich diese Mittel als unzureichend, erfolgt die Deckung der Verluste aus den vorfinanzieren Finanzmitteln, die zentrale Gegenparteien zu ihrem jeweiligen, nach dem Wasserfallprinzip aufgebauten Ausfallvorsorgesystem beitragen, sowie aus den vorfinanzierten Ausfallfondsbeiträgen der nicht ausfallenden Mitglieder. Während dieses Zeitraums sollten die Meldungen häufiger erfolgen, damit die anderen, nicht ausfallenden Clearingmitglieder und die zuständigen Behörden hinsichtlich sämtlicher, mit dem hypothetischen Kapital zusammenhängender Informationen, die sie zur Berechnung der Eigenmittelanforderungen der Clearingmitglieder benötigen, stets auf dem neuesten Stand gehalten werden. Zentrale Gegenparteien sollten über die technischen Möglichkeiten und internen Prozesse verfügen, um in den beschriebenen Stresssituationen die mit dem hypothetischen Kapital zusammenhängenden Angaben berechnen und übermitteln zu können.
(4)
Nach der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 muss eine zentrale Gegenpartei ihre nach dem Wasserfallprinzip eingesetzten vorfinanzierten eigenen Finanzmittel binnen eines Monats wiederauffüllen. Aus diesem Grund sollten die Berechnungen und Meldungen in Situationen dieser Art häufiger erfolgen als es sonst der Norm entspricht. Tägliche Meldungen der Angaben zum hypothetischen Kapital könnten weniger aussagekräftig sein, weil die Feststellung des gesamten Umfangs der nach dem Ausfall des Clearingmitglieds eingetretenen Verluste eine gewisse Zeit in Anspruch nehmen könnte. In Anbetracht dessen, dass sich die zuständigen Behörden mit einer großen Bandbreite unterschiedlicher Szenarien auseinanderzusetzen haben, sollten sie auch die Wahlmöglichkeit haben, in Stressperioden auf der Grundlage einer Lagebeurteilung, in die auch der Grad der tatsächlichen oder vorhergesehenen Erschöpfung der der zentralen Gegenpartei zur Verfügung stehenden vorfinanzierten (sowohl von der zentralen Gegenpartei selbst als auch von den Clearingmitgliedern beigetragenen) Finanzmittel einbezogen wird, häufigere Meldungen zu verlangen. Diese größere Häufigkeit sollte gelten, bis die genannten Mittel wieder auf die von den maßgeblichen Rechtsvorschriften verlangte Höhe aufgestockt worden sind.
(5)
Die kurzen Meldeintervalle in Stressperioden können in Anbetracht der neu eingeführten Meldepflichten sehr aufwändig sein. Hinsichtlich der technischen Durchführung kann dies zumindest einige zentrale Gegenparteien vor Herausforderungen stellen. Um dies abzufedern, ist es angemessen, für die Vorschriften bezüglich einer höheren Meldehäufigkeit einen späteren Geltungsbeginn vorzusehen. Dadurch werden zentrale Gegenparteien in die Lage versetzt, ihre internen Prozesse zu verbessern und ihre Systeme nachzurüsten.
(6)
Die in der vorliegenden Durchführungsverordnung enthaltenen Bestimmungen sind eng miteinander verknüpft, da sie die Berechnung und Meldung des hypothetischen Kapitals einer zentralen Gegenpartei behandeln. Um die Kohärenz zwischen diesen Bestimmungen, die zudem gleichzeitig in Kraft treten sollten, sicherzustellen und den Personen, für die jene Verpflichtungen gelten, diesbezüglich einen umfassenden Überblick sowie einen kompakten Zugang zu ermöglichen, ist es wünschenswert, alle in der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 geforderten maßgeblichen technischen Durchführungsstandards in eine einzige Durchführungsverordnung aufzunehmen.
(7)
Diese Durchführungsverordnung stützt sich auf den von der Europäischen Bankaufsichtsbehörde bei der Kommission vorgelegten Entwurf technischer Durchführungsstandards.
(8)
Die Europäische Bankaufsichtsbehörde führte bezüglich des Entwurfs der technischen Durchführungsstandards, auf denen die vorliegende Durchführungsverordnung beruht, öffentliche Konsultationen durch. Ferner analysierte sie die damit verbundenen möglichen Kosten und Nutzen und holte die Stellungnahme der kraft Artikel 37 der Verordnung (EU) Nr. 1093/2010 des Europäischen Parlaments und des Rates (3) eingesetzten Interessengruppe Bankensektor ein -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Häufigkeit und Termine der gemäß Artikel 50a Absatz 3 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 erforderlichen Berechnung
1. Die in Artikel 50a Absatz 3 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 festgelegte Häufigkeit der Berechnungen ist monatlich, sofern nicht das in Artikel 3 Absatz 1 dieser Verordnung vorgesehene Ermessen ausgeübt wird. In diesem Fall erfolgen die Berechnungen entweder wöchentlich oder täglich.
2. Ist die Häufigkeit der Berechnungen, auf die in Absatz 1 Bezug genommen wird, monatlich, wendet die zentrale Gegenpartei die beiden folgenden Bestimmungen an:
a)
die Stichtage für diese Berechnung lauten:
31. Januar, 28. Februar (oder 29. Februar in Schaltjahren), 31. März, 30. April, 31. Mai, 30. Juni, 31. Juli, 31. August, 30. September, 31. Oktober, 30. November und 31. Dezember;
b)
der Tag, an dem die zentrale Gegenpartei die Berechnung vornimmt („Berechnungstag“) ist jeweils der:
1. Februar, 1. März, 1. April, 1. Mai, 1. Juni, 1. Juli, 1. August, 1. September, 1. Oktober, 1. November, 1. Dezember, 1. Januar.
3. Ist die Häufigkeit der Berechnungen, auf die in Absatz 1 Bezug genommen wird, wöchentlich oder täglich, fällt der Tag der ersten Berechnung auf den dem Tag des entsprechenden Ersuchens der zuständigen Behörde folgenden Tag. Der erste Stichtag entspricht dem Tag, an dem die zuständige Behörde ihr Ersuchen stellte. Für die anschließenden Berechnungen entspricht der Stichtag dem Tag vor dem Berechnungstag. Bei wöchentlichen Berechnungen beträgt die Zeitspanne zwischen den Berechnungstagen fünf Arbeitstage.
4. Fällt der Berechnungstag auf einen allgemeinen Feiertag, einen Samstag oder Sonntag, wird die Berechnung am darauffolgenden Arbeitstag durchgeführt.
Artikel 2
Häufigkeit, Termine und einheitliches Format der gemäß Artikel 50c Absatz 2 und Artikel 89 Absatz 5a der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 erforderlichen Meldungen
1. Die in Artikel 50c Absatz 2 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 und gegebenenfalls in Artikel 89 Absatz 5a Unterabsatz 3 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 vorgeschriebene Häufigkeit der Meldungen ist monatlich, sofern nicht das in Artikel 3 Absatz 1 dieser Verordnung vorgesehene Ermessen ausgeübt wird. In diesem Fall erfolgen die Berechnungen entweder wöchentlich oder täglich.
2. Erfolgen die Meldungen gemäß Absatz 1 monatlich, liegt der Berichtsstichtag innerhalb einer Frist von fünf Arbeitstagen ab dem in Artikel 1 festgelegten Berechnungstag, nach Möglichkeit aber früher.
3. Erfolgen die Meldungen gemäß Absatz 1 täglich oder wöchentlich, entspricht der Meldetermin dem auf den Berechnungstag folgenden Tag.
4. Fällt der Berichtsstichtag auf einen allgemeinen Feiertag, einen Samstag oder Sonntag, ist der darauffolgende Arbeitstag Berichtsstichtag.
5. Die zentralen Gegenparteien melden die Informationen, auf die in Absatz 1 Bezug genommen wird, unter Zuhilfenahme der in Anhang I aufgeführten Vorlage (Angaben zum hypothetischen Kapital). Die Vorlage wird nach den in Anhang II (Hinweise für die Meldung von Angaben zum hypothetischen Kapital) aufgeführten Anweisungen ausgefüllt.
Artikel 3
Bedingungen für häufiger durchgeführte Berechnungen und Meldungen gemäß Artikel 50a Absatz 3 und Artikel 50c Absatz 2 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012
1. Die für ein als Clearingmitglied auftretendes Institut zuständigen Behörden können von jeder zentralen Gegenpartei, in der das betreffende Institut als Clearingmitglied auftritt, verlangen, die Berechnungen, auf die in Artikel 1 Absatz 1 Bezug genommen wird, und die Meldungen, auf die in Artikel 2 Absatz 1 Bezug genommen wird, täglich oder wöchentlich durchzuführen, wenn eine der folgenden Situationen zutrifft:
a)
eine zentrale Gegenpartei ist nach dem Ausfall eines Clearingmitglieds verpflichtet, gemäß Artikel 43 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 einen beliebigen Anteil der vorfinanzierten Finanzmittel einzusetzen, die sie zu dem nach dem Wasserfallprinzip aufgebauten Ausfallvorsorgesystem beitrug;
b)
eine zentrale Gegenpartei ist nach dem Ausfall eines Clearingmitglieds verpflichtet, gemäß Artikel 42 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 die Beiträge nicht ausfallender Clearingmitglieder zum Ausfallfonds einzusetzen.
2. Die zuständigen Behörden legen ihrer in Absatz 1 vorgesehenen Wahl zwischen täglicher und wöchentlicher Häufigkeit den Grad der tatsächlichen oder vorhergesehenen Erschöpfung der vorfinanzierten Finanzmittel zugrunde.
3. Fordern zuständige Behörden von einer zentralen Gegenpartei gemäß Absatz 1 Buchstabe a häufigere Berechnungen und Meldungen, gilt diese höhere Häufigkeit so lange, bis die vorfinanzierten Finanzmittel, die die zentrale Gegenpartei zu dem nach dem Wasserfallprinzip aufgebauten Ausfallvorsorgesystem beigetrug, wieder auf die in Artikel 35 der delegierten Verordnung (EU) Nr. 153/2013 der Kommission (4) festgelegte Höhe aufgestockt worden sind.
4. Fordern zuständige Behörden von einer zentralen Gegenpartei gemäß Absatz 1 Buchstabe b häufigere Berechnungen und Meldungen, gilt diese höhere Häufigkeit so lange, bis die Beiträge der nicht ausfallenden Mitglieder der zentralen Gegenpartei zum Ausfallfonds wieder auf die in Artikel 42 der Verordnung (EU) Nr. 648/2012 festgelegte Höhe aufgestockt worden sind.
Artikel 4
Übergangsvorschriften
Abweichend von Artikel 2 Absatz 2 melden zentrale Gegenparteien während des Zeitraums zwischen dem Geltungsbeginn dieser Verordnung und dem 31. Dezember 2014 die Angaben, auf die in dem genannten Absatz Bezug genommen wird, innerhalb von fünfzehn Arbeitstagen nach dem Stichtag, nach Möglichkeit aber früher.
Artikel 5
Inkrafttreten und Geltungsbeginn
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt ab 2. Juni 2014. Ausgenommen sind Artikel 1 Absatz 3, Artikel 2 Absatz 3 und Artikel 3, die ab 1. Januar 2015 gelten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 12. Mai 2014