PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1079/2012
ze dne 16. listopadu 2012,
kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), vydala Eurocontrolu pověření k vypracování požadavků na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 12. července 2011.
(2)
Výsledkem první fáze pověření bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 1265/2007 ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země (3), jehož cílem bylo koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru nad letovou hladinou 195.
(3)
Určitá ustanovení nařízení (ES) č. 1265/2007, především ustanovení týkající se postupů, již byla uplatňována ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195.
(4)
Předchozí převod na rozestup kanálů 8,33 kHz nad letovou hladinou 195 sice snížil přetížení na kmitočtu, ale zcela mu nezbránil. Pro mnoho členských států je čím dál obtížnější uspokojit poptávku po nových přiděleních kmitočtů v pásmu letecké pohyblivé traťové služby 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“).
(5)
Jediným reálným řešením problému střednědobého až dlouhodobého přetížení pásma VKV je další zavádění hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
(6)
Neschopnost vyhovět budoucí poptávce po přiděleních kmitočtů zpozdí nebo znemožní zlepšování struktury vzdušného prostoru zaměřené na zvýšení jeho kapacity a povede k nárůstu zpoždění, která si vyžádají vysoké náklady.
(7)
Manažer struktury vzdušného prostoru, zřízený nařízením Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (4), koordinuje a harmonizuje procesy a postupy ke zvýšení účinnosti správy leteckých kmitočtů. Zároveň koordinuje včasné zjištění potřeb a řešení problémů s kmitočty.
(8)
Harmonizované využívání kmitočtů v celém evropském vzdušném prostoru, kdy členské státy odpovídají za konkrétní aplikace, nadále povede k optimalizaci využívání omezených zdrojů rádiového spektra. Při převodu kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz by měla být zohledněna případná opatření manažera struktury vzdušného prostoru týkající se harmonizovaného využívání kmitočtů všeobecným letectvím pro účely komunikace letadlo-letadlo a pro konkrétní aplikace spojené s činnostmi v oblasti všeobecného letectví.
(9)
Investice uskutečněné v důsledku nařízení (ES) č. 1265/2007 významně snížily náklady na zavádění rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195 poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům létajícím nad letovou hladinou 195.
(10)
Požadavek, aby letadla provozovaná ve všeobecném letectví podle pravidel pro let za viditelnosti byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bude pro tato letadla znamenat značné náklady a přinese jim jen omezené provozní výhody.
(11)
Za dostatečný prostředek prokazování souladu možností palubního vybavení by měla být považována specifikace ED-23B Evropské organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(12)
Palubní vybavení, které je v souladu se specifikací Eurocae ED-23C, zajišťuje lepší komunikační vlastnosti. Tato specifikace by tudíž měla být upřednostněna před specifikací ED-23B, kdykoliv je to možné.
(13)
Opatření týkající se státních letadel by měla zohlednit konkrétní omezení v této oblasti s odpovídajícími daty provedení.
(14)
Toto nařízení by se v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.
(15)
Členské státy, které uplatňují kombinované požadavky na kmitočty stanovené Organizací Severoatlantické smlouvy (dále jen „NATO“), by měly zachovat kmitočet 122,1 MHz v rozestupu kanálů 25 kHz pro státní letadla nevybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, dokud nebude nalezena vhodná alternativa.
(16)
Za účelem udržení nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by členské státy měly zajistit, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí a postupů k posouzení a zmírnění rizik. Harmonizované provedení těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, vyžaduje, aby byly v případě všech požadavků na interoperabilitu a výkonnost stanoveny specifické požadavky na bezpečnost.
(17)
V souladu s nařízením (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat konkrétní postupy k posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i pro ověření systémů.
(18)
Úroveň vyspělosti trhu se složkami, na které se vztahuje toto nařízení, je taková, že jejich shoda nebo vhodnost k používání může být posouzena prostřednictvím interního řízení výroby pomocí postupů založených na modulu A v příloze II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5).
(19)
V zájmu jednoznačnosti by nařízení (ES) č. 1265/2007 mělo být zrušeno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na všechna rádia provozovaná v pásmu 117,975-137 MHz (dále jen „pásmo VKV“) přiděleném letecké pohyblivé traťové službě, včetně systémů, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na systémy zpracování letových údajů, které slouží stanovištím řízení letového provozu poskytujícím služby všeobecnému letovému provozu, a na jejich složky a související postupy.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu ve vzdušném prostoru regionu EUR Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), kde jsou členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (6).
4. Požadavky na převod se nevztahují na přidělení kmitočtů:
a)
která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz u těchto kmitočtů:
i)
tísňového kmitočtu (121,5 MHz),
ii)
pomocného kmitočtu pro účely pátrání a záchrany (123,1 MHz),
iii)
kmitočtů VKV číslicového spoje (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz a 136,975 MHz),
iv)
kmitočtů letadlového komunikačního adresního a oznamovacího systému (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz a 131,825 MHz);
b)
je-li používán provoz s posunutou nosnou v rozestupu kanálů 25 kHz.
5. Možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz není vyžadována u rádií, jež mají být provozována výhradně v rámci jednoho nebo několika přidělení kmitočtů, která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Použijí se rovněž tyto definice:
(1)
„kanálem“ se rozumí číslicové označení použité ve spojení s naladěním vybavení pro hlasovou komunikaci, z kterého lze jednoznačně zjistit použitelný radiový kmitočet a související rozestup kanálů;
(2)
„rozestupem kanálů 8,33 kHz“ se rozumí rozestup kanálů, u něhož jsou jmenovité střední kmitočty kanálů od sebe odděleny po intervalech 8,33 kHz;
(3)
„rádiem“ se rozumí jakékoliv zastavěné, přenosné nebo kapesní zařízení určené k vysílání a/nebo přijímání přenosů v pásmu VKV;
(4)
„ústředním rejstříkem“ se rozumí rejstřík, do něhož národní správce kmitočtů zaznamenává u každého přidělení kmitočtu potřebné provozní, technické a administrativní údaje v souladu s nařízením (EU) č. 677/2011;
(5)
„převodem na rozestup 8,33 kHz“ se rozumí přidělení kmitočtu využívajícího rozestup kanálů 8,33 kHz náhradou za přidělení kmitočtu zaznamenané v ústředním rejstříku a využívající rozestup kanálů 25 kHz;
(6)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek pro účely provozování rádiového vybavení;
(7)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
(8)
„lety podle pravidel pro let za viditelnosti“ se rozumějí veškeré lety prováděné podle pravidel pro let za viditelnosti, jak jsou stanoveny v příloze 2 chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);
(9)
„státním letadlem“ se rozumí jakékoliv letadlo využívané vojenskými, celními nebo policejními složkami;
(10)
„provozem s posunutou nosnou“ se rozumí případ, kdy určené provozní pokrytí nelze zajistit jen jedním pozemním vysílačem a kdy za účelem minimalizace problému s interferencí jsou signály ze dvou nebo více pozemních vysílačů posunuty (offset) od jmenovitých středních kmitočtů kanálů;
(11)
„rádiovým vybavením letadla“ se rozumí jedno nebo více rádií umístěných na palubě letadla a používaných za letu oprávněným členem letové posádky;
(12)
„modernizací rádia“ se rozumí nahrazení rádia jiným modelem rádia nebo rádiem s jiným číslem dílu;
(13)
„určeným provozním pokrytím“ se rozumí objem vzdušného prostoru, ve kterém je poskytována určitá služba a ve kterém je službě poskytována ochrana kmitočtu;
(14)
„stanovištěm řízení letového provozu“ (dále jen „stanoviště ATC“) se rozumí oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;
(15)
„pracovním místem“ se rozumí zařízení a technické vybavení, u něhož personál letových provozních služeb (dále jen „ATS“) provádí úkoly související s jeho provozní odpovědností;
(16)
„radiotelefonií“ se rozumí forma rádiové komunikace určená především pro výměnu informací ve formě řeči;
(17)
„koordinační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma sousedními stanovišti ATS, která stanoví, jak mají být koordinovány jejich příslušné odpovědnosti v oblasti ATS;
(18)
„integrovaným systémem počátečního zpracování letových plánů“ (dále jen „systém IFPS“) se rozumí systém v rámci evropské sítě řízení letového provozu, jehož prostřednictvím se v rámci vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, poskytuje centralizovaná služba zpracování a distribuce letových plánů zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů;
(19)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly, které je určeno pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
(20)
„provozovatelem letiště“ se rozumí řídící orgán letiště, jak je definován v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (7);
(21)
„komunikací v rámci provozního řízení“ se rozumí komunikace uskutečňovaná provozovateli letadel, která rovněž ovlivňuje bezpečnost a pravidelnost letecké dopravy a efektivitu letů.
Článek 4
Požadavky na interoperabilitu a výkonnost rádiového vybavení
1. Výrobci rádií, která mají být provozována v pásmu VKV, nebo jejich oprávnění zástupci usazení v Unii zajistí, aby ode dne 17. listopadu 2013 byla všechna rádia uvedená na trh vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby veškeré rádiové vybavení uvedené do provozu dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni mělo možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. Členské státy zajistí, aby letadla, kterým bylo individuální osvědčení letové způsobilosti nebo individuální povolení k letu poprvé vydáno v Unii dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni a na něž se vztahuje požadavek na rádiové vybavení, byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby jejich rádia měla ode dne 17. listopadu 2013 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz v případě, že tato rádia projdou modernizací.
5. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2017 měla všechna rádia možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz s výjimkou pozemních rádií provozovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
6. Kromě možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být vybavení uvedené v odstavcích 1 až 5 schopno naladit se na kanály s rozestupem 25 kHz.
7. Uživatelé nebo majitelé pozemních rádií s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií a vysílací/přijímací pozemní složky byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 1 přílohy II.
8. Uživatelé nebo majitelé rádiového vybavení letadla s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 2 přílohy II.
Článek 5
Povinnosti provozovatelů
1. Provozovatel nesmí provozovat letadlo nad letovou hladinou 195, pokud rádiové vybavení letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Ode dne 1. ledna 2014 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru A, B nebo C členských států uvedených na seznamu v příloze I, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
3. S ohledem na povinné vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz uvedené v odstavci 2 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let za viditelnosti v oblastech provozu s rozestupem kanálů 8,33 kHz, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, nesmí provozovatel ode dne 1. ledna 2018 provozovat letadlo ve vzdušném prostoru, v němž musí být vybaveno rádiem, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 6
Požadavky na převod na rozestup 8,33 kHz
1. Členské státy zajistí, aby u sektorů se spodní hranicí v letové hladině 195 nebo nad touto hladinou byla veškerá přidělení kmitočtů pro hlasovou komunikaci převedena na rozestup kanálů 8,33 kHz.
2. Jestliže členské státy nemohou za výjimečných okolností ustanovení odstavce 1 dodržet, sdělí důvody Komisi.
3. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I provedou nejpozději do 31. prosince 2014 nové převody na rozestup kanálů 8,33 kHz v počtu odpovídajícím alespoň 25 % z celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz danému oblastnímu středisku řízení (dále jen „středisko ACC“) členského státu, jež jsou uvedena v ústředním rejstříku. Tyto převody se neomezují na přidělení kmitočtů středisku ACC a nezahrnují přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení.
4. Do celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz středisku ACC daného státu, který je uveden v odstavci 3, se nezahrnují:
a)
přidělení kmitočtů, u nichž je v rozestupu 25 kHz používán provoz s posunutou nosnou;
b)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
c)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaná pro státní letadla.
5. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2013 počet převodů, kterých lze podle odstavce 3 dosáhnout.
6. Nelze-li cíle 25 % uvedeného v odstavcích 3 a 4 dosáhnout, členské státy ve svém sdělení Komisi zdůvodní, proč cíle 25 % nedosáhly, a navrhnou náhradní termín, do něhož uvedené převody provedou.
7. Sdělení Komisi rovněž obsahuje údaje o přiděleních kmitočtů, u nichž převod není možný, a uvádí důvody, proč převod nelze provést.
8. Členské státy uvedené na seznamu v příloze I zajistí, aby ode dne 1. ledna 2015 byla veškerá přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení uvedená v ústředním rejstříku přiděleními kmitočtů v rozestupu kanálů 8,33 kHz.
9. Nelze-li soulad s odstavcem 8 z technických důvodů zajistit, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2014 přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení, která nebudou převedena, a zdůvodní, proč nebudou převedena.
10. Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2018 byla převedena veškerá přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz s výjimkou:
a)
přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;
b)
přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaných pro státní letadla.
Článek 7
Povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby jejich systémy hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz umožňovaly provozně přijatelnou hlasovou komunikaci mezi řídícími letového provozu a piloty v rámci určeného provozního pokrytí.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou do svých systémů zpracování letových údajů postupy oznamování a počáteční koordinace v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1032/2006 (8) takto:
a)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být přenášeny mezi stanovišti ATC;
b)
informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být dostupné na příslušném pracovním místě;
c)
řídící letového provozu musí mít prostředky ke změně informací o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
Článek 8
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby se k určení vysílajícího kanálu při radiotelefonní komunikaci používalo všech šesti číslic číselného označení, s výjimkou případu, kdy je pátou i šestou číslicí nula a kdy se použijí pouze první čtyři číslice.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby jejich postupy pro hlasovou komunikaci letadlo-země byly v souladu s předpisy ICAO stanovenými v bodě 3 přílohy II.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby postupy, které se použijí na letadla vybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a na letadla, která takto vybavena nejsou, byly stanoveny v koordinačních dohodách mezi stanovišti ATS.
4. Všichni provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby u letadel, která jsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bylo do kolonky 10 letového plánu vloženo písmeno Y.
5. Provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby v případě plánování letu do vzdušného prostoru, který vyžaduje vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, byl v letovém plánu uveden odpovídající indikátor u letadel, která takto vybavena nejsou, ale kterým byla z povinného vybavení udělena výjimka.
6. V případě, že se u letu změní stav vybavení možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, odešlou provozovatelé nebo zástupci jednající jejich jménem zprávu o změně do systému IFPS s odpovídajícím indikátorem vloženým do příslušné kolonky.
7. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby systém IFPS zpracovával a distribuoval informace o možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz přijaté v letových plánech.
Článek 9
Opatření týkající se státních letadel
1. Členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
2. Pokud souladu s ustanovením odstavce 1 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2012.
3. Členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
4. Členské státy mohou povolit nesoulad s odstavcem 3 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
5. Pokud souladu s ustanovením odstavce 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2015.
6. Členské státy zajistí, aby nová státní letadla uvedená do provozu dne 1. ledna 2014 nebo po tomto dni byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
7. Členské státy zajistí, aby v případě, že rádia zastavěná na palubě státních letadel projdou modernizací, měla nová rádia ode dne 1. ledna 2014 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
8. Členské státy zajistí, aby všechna státní letadla byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2018.
9. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní postupy pro sdělování informací o státních letadlech, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 seznam státních letadel, která nemohou být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz v souladu s odstavcem 8 z důvodu:
a)
naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;
b)
omezení spojených se zadáváním zakázek.
10. Pokud souladu s ustanovením odstavce 8 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy rovněž sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 termín, do kterého budou dotyčná letadla rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz vybavena. Nejzazším datem pro tento termín je den 31. prosince 2020.
11. Ustanovení odstavce 8 se nevztahuje na státní letadla, která budou nejpozději dne 31. prosince 2025 vyřazena z provozu.
12. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby mohla být používána státní letadla, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, za předpokladu, že je lze bezpečně provozovat v rámci kapacitních omezení systému řízení letového provozu v případě přidělení kmitočtů v pásmu UKV nebo kmitočtů s rozestupem 25 kHz.
13. Členské státy ve svých národních leteckých informačních příručkách zveřejní postupy pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
14. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, přičemž zohlední kapacitní omezení související s postupy uvedenými v odstavci 13.
Článek 10
Požadavky na bezpečnost
Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami. Při tomto posouzení bezpečnosti se zohlední alespoň požadavky uvedené v příloze III.
Článek 11
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
1. Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IV tohoto nařízení.
2. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) na složky, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří svému vnitrostátnímu dozorovému orgánu mohou prokázat nebo prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze V, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 v souladu s požadavky stanovenými v části C přílohy IV.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky uvedené v příloze V, pověří ověřením systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 oznámený subjekt. Ověření se provádí v souladu s požadavky stanovenými v části D přílohy IV.
3. Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na systémy, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o ověření, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 13
Doplňující požadavky
1. Členské státy zajistí, aby všechny zúčastněné strany byly řádně informovány o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovaly dostatečný výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby pracovníci obsluhující systém IFPS, kteří jsou zapojeni do plánování letu, byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali odpovídající výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a spravují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni jejich příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu:
a)
vypracovala a spravovala provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;
b)
zajistila, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;
c)
zajistila, aby její pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
5. Provozovatelé zajistí, aby pracovníci provozující rádiové vybavení byli řádně informováni o tomto nařízení, absolvovali odpovídající výcvik pro používání tohoto vybavení a aby v pilotní kabině byly k dispozici pokyny, je-li to proveditelné.
6. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací v národních leteckých informačních příručkách.
Článek 14
Výjimky
1. V rámci čl. 4 prvního odstavce nařízení Komise (ES) č. 730/2006 (10) mohou členské státy povolit dočasné odchylky od povinného palubního vybavení stanoveného v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení pro lety podle pravidel pro let za viditelnosti.
2. Členské státy mohou přijmout místní opatření k udělení výjimek z povinnosti souladu s čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 10 v případech, které mají omezený dopad na síť.
3. Členské státy přijímající místní opatření podle odstavce 2 poskytnou Komisi podrobné informace prokazující nutnost výjimek nejpozději jeden rok přede dnem uplynutí příslušné lhůty uvedené v čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 10.
4. Do šesti měsíců od získání podrobných informací od členských států podle odstavce 3 a po konzultaci s manažerem struktury vzdušného prostoru může Komise jakoukoli výjimku udělenou podle odstavce 2 přezkoumat, pokud její dopad na síť není omezený.
Článek 15
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1265/2007 se zrušuje.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1079/2012 DER KOMMISSION
vom 16. November 2012
zur Festlegung der Anforderungen bezüglich des Sprachkanalabstands für den einheitlichen europäischen Luftraum
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 552/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 10. März 2004 über die Interoperabilität des europäischen Flugverkehrsmanagementnetzes („Interoperabilitäts-Verordnung“) (1), insbesondere Artikel 3 Absatz 5,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Kommission hat Eurocontrol gemäß Artikel 8 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 10. März 2004 zur Festlegung des Rahmens für die Schaffung eines einheitlichen europäischen Luftraums („Rahmenverordnung“) (2) das Mandat erteilt, Anforderungen für die koordinierte Einführung eines Kanalabstand von 8,33 kHz im Flugfunk auszuarbeiten. Die vorliegende Verordnung basiert auf dem im Rahmen des Mandats am 12. Juli 2011 vorgelegten Bericht.
(2)
Die erste Phase des Mandats führte zur Verabschiedung der Verordnung (EG) Nr. 1265/2007 der Kommission vom 26. Oktober 2007 zur Festlegung der Anforderungen an den Luft-Boden-Sprachkanalabstand im einheitlichen europäischen Luftraum (3), die eine koordinierte Einführung des Kanalabstand von 8,33 kHz im Flugfunk im Luftraum oberhalb der Flugfläche (FL) 195 bezweckte.
(3)
Spezifische Bestimmungen der Verordnung (EG) Nr. 1265/2007, hauptsächlich Verfahren betreffend, galten bereits im Luftraum unterhalb von FL 195.
(4)
Frühere Umstellungen auf einen Kanalabstand von 8,33 kHz oberhalb von FL 195 haben Frequenzengpässe vermindert, aber nicht beseitigt. In vielen Mitgliedstaaten wird es zunehmend schwieriger, die Nachfrage nach neuen Frequenzzuteilungen im Frequenzband für den mobilen Flugfunk (Aeronautical Mobile Route Service Band) von 117,975 bis 137 MHz (im Folgenden „VHF-Band“) zu befriedigen.
(5)
Die einzig realistische Option zur Lösung des mittel- bis langfristigen Engpassproblems im VHF-Band ist die weitergehende Einführung des Kanalabstands von 8,33 kHz im Flugfunk.
(6)
Kann die künftige Nachfrage nach Frequenzzuteilungen nicht gedeckt werden, werden mögliche Verbesserungen zur Steigerung der Luftraumkapazität verzögert oder unmöglich gemacht und mehr Verspätungen entstehen, die mit erheblichen Kosten verbunden sind.
(7)
Der durch die Verordnung (EU) Nr. 677/2011 der Kommission vom 7. Juli 2011 zur Festlegung von Durchführungsbestimmungen für die Funktionen des Flugverkehrsmanagementnetzes und zur Änderung der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 (4) eingesetzte Netzmanager koordiniert und harmonisiert die Prozesse und Verfahren zur Erhöhung der Effizienz des Flugfunk-Frequenzmanagements. Er koordiniert außerdem die frühzeitige Bedarfsermittlung und die Lösung von Frequenzproblemen.
(8)
Eine harmonisierte Frequenznutzung für bestimmte Anwendungen im gesamten europäischen Luftraum unter der Verantwortung der Mitgliedstaaten wird zu einer weiteren Optimierung der Nutzung begrenzt verfügbarer Funkfrequenzen führen. Daher sind bei der Umstellung der Frequenzen auf den Kanalabstand von 8,33 kHz mögliche Maßnahmen des Netzmanagers im Hinblick auf eine harmonisierte Frequenznutzung, hauptsächlich durch die allgemeine Luftfahrt für Zwecke der Kommunikation zwischen Luftfahrzeugen und für bestimmte, mit der allgemeinen Luftfahrt zusammenhängende Anwendungen, zu berücksichtigen.
(9)
Die aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1265/2007 getätigten Investitionen haben die Kosten der Einführung des 8,33-kHz-Kanalabstands im Luftraum unterhalb von FL 195 für Flugsicherungsorganisationen und für Betreiber, die Flüge oberhalb von FL 195 durchführen, erheblich verringert.
(10)
Die Anforderung, dass Luftfahrzeuge der allgemeinen Luftfahrt, die nach Sichtflugregeln betrieben werden, mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sein müssen, verursacht erhebliche Kosten und hat nur begrenzte Vorteile für den Betrieb dieser Luftfahrzeuge.
(11)
Die Spezifikation ED-23B der European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae) sollte als ausreichendes Nachweisverfahren hinsichtlich der Betriebsfähigkeiten der Bordausrüstung angesehen werden.
(12)
Bordausrüstung, die der Eurocae-Spezifikation ED-23C entspricht, weist verbesserte Kommunikationsmerkmale auf. Sie sollte daher, wann immer möglich, gegenüber der Spezifikation ED-23B als bevorzugte Option angesehen werden.
(13)
Die Bestimmungen für Staatsluftfahrzeuge sollten den spezifischen Sachzwängen mit entsprechenden Umsetzungsfristen Rechnung tragen.
(14)
Diese Verordnung sollte nicht für militärische Einsätze und Übungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004 gelten.
(15)
Mitgliedstaaten, die kombinierte Frequenzanforderungen der Nordatlantikvertragsorganisation (im Folgenden „NATO“) anwenden, sollten die Frequenz 122,1 MHz mit einem Kanalabstand von 25 kHz für Staatsluftfahrzeuge, die nicht mit Funkgeräten für den Betrieb mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz ausgerüstet sind, beibehalten, bis eine geeignete Alternative gefunden wurde.
(16)
Um das erreichte Sicherheitsniveau des Betriebs zu erhalten oder zu erhöhen, sollten die Mitgliedstaaten dafür sorgen, dass die betreffenden Beteiligten eine Sicherheitsbewertung, einschließlich Gefahrenermittlung, Risikobewertung und Risikominderung, durchführen. Eine harmonisierte Anwendung dieser Verfahren auf die von dieser Verordnung erfassten Systeme erfordert die Festlegung spezifischer Sicherheitsanforderungen für alle Anforderungen an Interoperabilität und Leistung.
(17)
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EG) Nr. 552/2004 sollten in den Durchführungsvorschriften für die Interoperabilität die spezifischen Konformitätsbewertungsverfahren beschrieben werden, auf deren Grundlage die Konformität oder die Gebrauchstauglichkeit der Komponenten zu bewerten und die Systeme zu prüfen sind.
(18)
Die unter diese Verordnung fallenden Komponenten haben eine solche Marktreife erreicht, dass ihre Konformität bzw. Gebrauchstauglichkeit durch die interne Fertigungskontrolle zufriedenstellend bewertet werden kann, und zwar durch Verfahren auf der Grundlage von Modul A in Anhang II des Beschlusses Nr. 768/2008/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 9. Juli 2008 über einen gemeinsamen Rechtsrahmen für die Vermarktung von Produkten und zur Aufhebung des Beschlusses 93/465/EWG des Rates (5).
(19)
Aus Gründen der Klarheit sollte Verordnung (EG) Nr. 1265/2007 daher aufgehoben werden.
(20)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses für den einheitlichen Luftraum -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Gegenstand
Diese Verordnung legt die Anforderungen für eine koordinierte Einführung des Flugfunkverkehrs mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz fest.
Artikel 2
Geltungsbereich
(1) Diese Verordnung gilt für alle Funkgeräte, die im Frequenzband 117,975-137 MHz (im Folgenden „das VHF-Band“) betrieben werden, das dem mobilen Flugfunkdienst im Streckennetz (Aeronautical Mobile Route Service) zugeteilt ist, einschließlich Systemen, ihrer Komponenten und zugehöriger Verfahren.
(2) Diese Verordnung gilt für Flugdatenverarbeitungssysteme, die von den Flugverkehrskontrollstellen, die Dienste für den allgemeinen Flugverkehr erbringen, eingesetzt werden, sowie deren Komponenten und zugehörige Verfahren.
(3) Diese Verordnung gilt für alle Flüge, die als allgemeiner Flugverkehr im Luftraum der International Civil Aviation Organisation (im Folgenden „ICAO“), Region EUR durchgeführt werden, in dem die Mitgliedstaaten für die Erbringung von Flugverkehrsdiensten gemäß der Verordnung (EG) Nr. 550/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates (6) verantwortlich sind.
(4) Die Bestimmungen für die Umstellung gelten nicht für Frequenzzuteilungen
a)
bei denen der Kanalabstand von 25 kHz auf folgenden Frequenzen beibehalten wird:
i)
Notfrequenz (121,5 MHz);
ii)
Hilfsfrequenz für Such- und Rettungsmaßnahmen (123,1 MHz);
iii)
VHF-Digitallink-Frequenzen (VDL-Frequenzen) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz und 136,975 MHz);
iv)
Frequenzen für das ACARS-Luftfahrzeug-Kommunikationssystem (Aircraft Communications Addressing and Reporting System) (131,525 MHz, 131,725 MHz und 131,825 MHz);
b)
bei denen ein Trägerfrequenz-Offset innerhalb eines Kanalabstands von 25 kHz verwendet wird.
(5) Die Betriebsfähigkeit mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz wird nicht für Funkgeräte vorgeschrieben, die ausschließlich auf einer oder mehreren zugeteilten Frequenzen betrieben werden, bei denen der Kanalabstand von 25 kHz beibehalten wird.
Artikel 3
Begriffsbestimmungen
Für diese Verordnung gelten die Begriffsbestimmungen des Artikels 2 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004. Außerdem gelten die folgenden Begriffsbestimmungen:
1. „Kanal“: numerische Kennung in Verbindung mit der Feinabstimmung der Sprechfunkausrüstung, die eine eindeutige Identifizierung der anwendbaren Funkfrequenz und des zugehörigen Kanalabstands ermöglicht.
2. „8,33-kHz-Kanalabstand“: Kanalraster, bei dem der Abstand der nominellen Kanalmittenfrequenzen 8,33 kHz beträgt.
3. „Funkgerät“: eingebautes, tragbares oder in der Hand gehaltenes Gerät für Sendung und/oder Empfang im VHF-Band.
4. „Zentralregister“: Register, in das die nationalen Frequenzverwalter zu jeder Frequenzzuteilung die notwendigen betrieblichen, technischen und verwaltungstechnischen Angaben im Einklang mit der Verordnung (EU) Nr. 677/2011 eintragen.
5. „Umstellung auf 8,33 kHz“: Austausch einer im Zentralregister eingetragenen Zuteilung von Frequenzen mit einem Kanalabstand von 25 kHz durch eine Zuteilung von Frequenzen mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz.
6. „Frequenzzuteilung“: von einem Mitgliedstaat erteilte Genehmigung zur Nutzung einer Funkfrequenz oder eines Funkfrequenzkanals unter festgelegten Bedingungen für den Betrieb von Funkgeräten.
7. „Betreiber“: Person, Organisation oder Unternehmen, die oder das Flugbetrieb durchführt oder durchzuführen beabsichtigt.
8. „Flüge nach Sichtflugregeln“: Flüge, die nach Sichtflugregeln gemäß Anhang 2 des Abkommens von Chicago von 1944 über die Internationale Zivilluftfahrt (im Folgenden „das Abkommen von Chicago“)durchgeführt werden.
9. „Staatsluftfahrzeug“: Luftfahrzeug, das im Militär-, Zoll- oder Polizeidienst eingesetzt wird.
10. „Trägerfrequenz-Offset-Betrieb“: Betrieb, bei dem ein bezeichnetes Betriebssegment nicht von einem einzigen Sender am Boden abgedeckt werden kann und zur Minimierung von Interferenzproblemen die Signale von zwei oder mehr Sendern am Boden gegenüber der nominellen Kanalmittenfrequenz versetzt sind.
11. „Bordfunkausrüstung“: ein oder mehrere Funkgeräte an Bord eines Luftfahrzeugs, die von einem zugelassenen Flugbesatzungsmitglied während des Fluges verwendet werden.
12. „Funkgeräteerneuerung“: Austausch eines Funkgeräts gegen ein Gerät eines anderen Modells oder gegen ein Gerät mit einer anderen Teilenummer.
13. „festgelegte Betriebsüberdeckung“: Luftraumsegment, in dem ein bestimmter Dienst bereitgestellt wird und Frequenzschutz erhält.
14. „Flugverkehrskontrollstelle“: Bezirkskontrollstelle, Anflugkontrollstelle oder Platzkontrollstelle.
15. „Lotsenarbeitsplatz“: Platz mit Mobiliar und technischer Ausstattung, an dem ein Mitarbeiter der Flugverkehrsdienste Aufgaben im Zusammenhang mit seinen operativen Zuständigkeiten wahrnimmt.
16. „Sprechfunk“: Form des Funkverkehrs, in erster Linie für den Informationsaustausch durch Sprache.
17. „Betriebsabsprache“: Vereinbarung zwischen zwei benachbarten Flugverkehrsdienststellen, in der festgelegt ist, wie ihre jeweiligen Zuständigkeiten im Flugverkehrsdienst zu koordinieren sind.
18. „Integrated Initial Flight Plan Processing System“ (im Folgenden „IFPS“): System innerhalb des europäischen Flugverkehrsmanagementnetzes, über das für den unter diese Verordnung fallenden Luftraum eine zentrale Flugplanungsverarbeitung und -verteilung bereitgestellt wird, deren Aufgabe die Entgegennahme, Validierung und Verteilung von Flugplänen ist.
19. „Transport-Staatsluftfahrzeug“: Starrflügel-Staatsluftfahrzeug, das für die Beförderung von Personen und/oder Fracht ausgelegt ist.
20. „Flughafenbetreiber“: das Leitungsorgan des Flughafens gemäß der Begriffsbestimmung der Verordnung (EWG) Nr. 95/93 (7).
21. „Kommunikation zur Betriebssteuerung“: Kommunikation von Luftfahrzeugbetreibern, die auch Auswirkungen auf die Sicherheit, Ordnungsmäßigkeit und Effizienz der Flüge im Luftverkehr hat.
Artikel 4
Anforderungen an die Interoperabilität und Leistung von Funkausrüstung
(1) Hersteller von Funkgeräten, die im VHF-Band betrieben werden sollen, oder deren in der Union niedergelassene Bevollmächtigte stellen sicher, dass ab 17. November 2013 alle in Verkehr gebrachten Funkgeräte mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden können.
(2) Flugsicherungsorganisationen, Betreiber und andere Nutzer oder Eigentümer von Funkgeräten stellen sicher, dass alle Funkausrüstungen, die ab 17. November 2013 in Betrieb genommen werden, mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden können.
(3) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass Luftfahrzeuge, für die die individuellen Lufttüchtigkeitszeugnisse oder die individuellen Flugerlaubnisse in der Union erstmals ab dem 17. November 2013 erteilt wurden und eine Anforderung bezüglich der Funkausrüstung umfassen, mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind.
(4) Flugsicherungsorganisationen, Betreiber und andere Nutzer oder Eigentümer von Funkgeräten stellen sicher, dass ihre Funkgeräte ab dem 17. November 2013 im Falle einer Funkgeräteerneuerung mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden können.
(5) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass bis zum 31. Dezember 2017 alle Funkgeräte mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden können, ausgenommen Bodenfunkgeräte, die von Flugsicherungsorganisationen betrieben werden.
(6) Zusätzlich zur Betriebsfähigkeit mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz muss die in den Absätzen 1-5 genannte Ausrüstung auf Kanälen mit einem Kanalabstand von 25 kHz betrieben werden können.
(7) Nutzer oder Eigentümer von 8,33-kHz-fähigen Bodenfunkgeräten stellen sicher, dass die Leistung dieser Funkgeräte und der Sender/Empfänger-Bodenkomponente die in den in Anhang II Nummer 1 genannten ICAO-Richtlinien entspricht.
(8) Nutzer oder Eigentümer von 8,33-kHz-fähigen Bordfunkgeräten stellen sicher, dass die Leistung dieser Funkgeräte den in Anhang II Nummer 2 genannten ICAO-Richtlinien entspricht.
Artikel 5
Verpflichtungen der Betreiber
(1) Ein Betreiber darf ein Luftfahrzeug oberhalb von FL 195 nur betreiben, wenn die Bordfunkausrüstung mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden kann.
(2) Ab dem 1. Januar 2014 darf ein Betreiber Flüge nach Instrumentenflugregeln im Luftraum der Klasse A, B oder C der in Anhang I genannten Mitgliedstaaten nur durchführen, wenn die Bordfunkausrüstung des betreffenden Luftfahrzeugs mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden kann.
(3) Im Hinblick auf die in Absatz 2 genannten Ausrüstungsanforderungen an Funkausrüstung mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz darf ein Betreiber Flüge nach Sichtflugregeln in Gebieten, in denen der Funkverkehr mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz durchgeführt wird, nur durchführen, wenn die Bordfunkausrüstung des betreffenden Luftfahrzeugs mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden kann.
(4) Unbeschadet Artikel 2 Absatz 5 darf ein Betreiber ab dem 1. Januar 2018 Flüge in einem Luftraum, in denen das Mitführen eines Funkgeräts vorgeschrieben ist, nur durchführen, wenn die Bordfunkausrüstung des betreffenden Luftfahrzeugs mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden kann.
Artikel 6
Anforderungen an die Umstellung auf 8,33 kHz
(1) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass für Sektoren mit einer Untergrenze bei oder oberhalb von FL 195 alle Sprechfunk-Frequenzzuteilungen auf einen Kanalabstand von 8,33 kHz umgestellt werden.
(2) Wenn es unter außergewöhnlichen Umständen nicht möglich ist, die Bestimmungen von Absatz 1 einzuhalten, unterrichten die Mitgliedstaaten die Kommission über die Gründe dafür.
(3) Die in Anhang I genannten Mitgliedstaaten führen bis zum 31. Dezember 2014 eine Zahl neuer Umstellungen auf einen Kanalabstand von 8,33 kHz durch, die mindestens 25 % der Gesamtzahl der Frequenzzuteilungen mit einem Kanalabstand von 25 kHz beträgt, die im Zentralregister angegeben und einer bestimmten Bezirkskontrollstelle (Area Control Centre, im Folgenden „ACC“) im jeweiligen Staat zugewiesen sind. Diese Umstellungen sind nicht auf ACC-Frequenzzuteilungen begrenzt und umfassen keine Frequenzzuteilungen für die Kommunikation zur Betriebssteuerung.
(4) Bei der Gesamtzahl der in Absatz 3 genannten ACC-Frequenzzuteilungen mit einem Kanalabstand von 25 kHz bleiben unberücksichtigt:
a)
Frequenzzuteilungen, bei denen ein 25-kHz-Trägerfrequenz-Offset eingesetzt wird;
b)
Frequenzzuteilungen, bei denen ein Kanalabstand von 25 kHz aus Sicherheitsgründen beibehalten wird;
c)
25-kHz-Frequenzzuteilungen zur Berücksichtigung von Staatsluftfahrzeugen.
(5) Die in Anhang I genannten Mitgliedstaaten übermitteln der Kommission bis 31. Dezember 2013 die Zahl der gemäß Absatz 3 durchführbaren Umstellungen.
(6) Kann das in den Absätzen 3 und 4 genannte Ziel von 25 % nicht erreicht werden, begründet der Mitgliedstaat in seiner Mitteilung an die Kommission, warum dieses Ziel noch nicht erreicht wurde, und schlägt einen alternativen Termin vor, bis zu dem diese Umstellungen durchgeführt werden.
(7) In der Mitteilung an die Kommission sind auch die Frequenzzuteilungen, bei denen eine Umstellung nicht durchgeführt werden kann, und die Gründe für die Nichtdurchführbarkeit anzugeben.
(8) Die in Anhang I genannten Mitgliedstaaten stellen sicher, dass ab dem 1. Januar 2015 alle im Zentralregister veröffentlichten Frequenzzuteilungen für die Kommunikation zur Betriebssteuerung Frequenzzuteilungen mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz sind.
(9) In den Fällen, in denen aus technischen Gründen die Einhaltung der Vorschriften des Absatzes 8 nicht sichergestellt werden kann, übermitteln die Mitgliedstaaten der Kommission bis zum 31. Dezember 2014 die Frequenzzuteilungen für die Kommunikation zur Betriebssteuerung, die nicht umgestellt werden, und begründen, warum die Umstellung nicht erfolgt.
(10) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass bis zum 31. Dezember 2018 alle Frequenzzuteilungen auf einen Kanalabstand von 8,33 kHz umgestellt werden, ausgenommen:
a)
Frequenzzuteilungen, bei denen ein Kanalabstand von 25 kHz aus Sicherheitsgründen beibehalten wird;
b)
25-kHz-Frequenzzuteilungen zur Berücksichtigung von Staatsluftfahrzeugen.
Artikel 7
Pflichten von Flugsicherungsorganisationen
(1) Die Flugsicherungsorganisationen stellen sicher, dass ihre 8,33-kHz-Sprachkommunikationssysteme innerhalb der festgelegten Betriebsüberdeckung eine betrieblich akzeptable Sprechfunkverbindung zwischen Lotsen und Piloten ermöglichen.
(2) Die Flugsicherungsorganisationen wenden bei ihren Flugdatenverarbeitungssystemen die Verfahren für Benachrichtigung und einleitende Koordinierung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1032/2006 der Kommission (8) wie folgt an:
a)
Die Information über die Fähigkeit eines Fluges zur Kommunikation bei einem Kanalabstand von 8,33 kHz wird zwischen Flugverkehrskontrolldienststellen weitergegeben;
b)
die Information über die Fähigkeit eines Fluges zur Kommunikation bei einem Kanalabstand von 8,33 kHz wird am zuständigen Lotsenarbeitsplatz zur Verfügung gestellt;
c)
der Lotse hat die Möglichkeit, die Information über die Fähigkeit eines Fluges zur Kommunikation bei einem Kanalabstand von 8,33 kHz zu ändern.
Artikel 8
Zugehörige Verfahren
(1) Flugsicherungsorganisationen, Betreiber und andere Nutzer von Funkgeräten stellen sicher, dass alle sechs Stellen der numerischen Kennung verwendet werden, um den Übertragungskanal im Sprechfunk zu identifizieren, ausgenommen in den Fällen, wo an fünfter und sechster Stelle eine Null steht und nur die ersten vier Stellen verwendet werden müssen.
(2) Flugsicherungsorganisationen, Betreiber und andere Nutzer von Funkgeräten stellen sicher, dass ihre Verfahren für den Flugfunk den in Anhang II Nummer 3 genannten ICAO-Bestimmungen entsprechen.
(3) Flugsicherungsorganisationen stellen sicher, dass die jeweils geltenden Verfahren für Luftfahrzeuge, die mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind, und für Luftfahrzeuge, die nicht über eine solche Ausrüstung verfügen, in den in einer Betriebsabsprache getroffenen Vereinbarungen zwischen Flugverkehrsdienststellen festgelegt sind.
(4) Alle Betreiber und in ihrem Namen tätigen Beauftragten stellen sicher, dass für Luftfahrzeuge mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten in Feld 10 des Flugplans der Buchstabe Y eingetragen wird.
(5) Betreiber und in ihrem Namen tätige Beauftragte stellen sicher, dass bei der Planung von Flügen in einem Luftraum, in dem das Mitführen von 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten vorgeschrieben ist, für Luftfahrzeuge, die nicht über die entsprechende Ausrüstung verfügen, für die aber eine Ausnahme von der Pflicht zum Mitführen der Ausrüstung erteilt wurde, die entsprechende Angabe im Flugplan erfolgt.
(6) Ändert sich bei einem Flug der Status der 8,33-kHz-Fähigkeit, übermitteln die Luftfahrzeugbetreiber oder die in ihrem Namen handelnden Beauftragten eine Änderungsmeldung an das IFPS mit der korrekten Angabe im betreffenden Feld des Flugplans.
(7) Der Netzmanager stellt sicher, dass das IFPS die mit den Flugplänen erhaltene Information über die Betriebsfähigkeit mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz verarbeitet und verbreitet.
Artikel 9
Regelungen für Staatsluftfahrzeuge
(1) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass Transport-Staatsluftfahrzeuge, die Flüge oberhalb von FL 195 durchführen, mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind.
(2) Wenn Beschaffungsbeschränkungen die Einhaltung der Vorschriften des Absatzes 1 verhindern, stellen die Mitgliedstaaten sicher, dass Transport-Staatsluftfahrzeuge, die Flüge oberhalb von FL 195 durchführen, bis spätestens 31. Dezember 2012 mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet werden.
(3) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass andere Staatsluftfahrzeuge als Transport-Staatsluftfahrzeuge, die Flüge oberhalb von FL 195 durchführen, mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind.
(4) Die Mitgliedstaaten können zulassen, dass die Vorschriften des Absatzes 3 aus folgenden Gründen nicht eingehalten werden:
a)
zwingende technische oder haushaltsbezogene Beschränkungen,
b)
Beschaffungsbeschränkungen.
(5) Wenn Beschaffungsbeschränkungen die Einhaltung der Vorschriften des Absatzes 3 verhindern, stellen die Mitgliedstaaten sicher, dass andere Staatsluftfahrzeuge als Transport-Staatsluftfahrzeuge, die Flüge oberhalb von FL 195 durchführen, bis spätestens 31. Dezember 2015 mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet werden.
(6) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass neue Staatsluftfahrzeuge, die ab dem 1. Januar 2014 in Dienst gestellt werden, mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind.
(7) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass ab dem 1. Januar 2014 bei einer Erneuerung der an Bord von Staatsluftfahrzeugen eingebauten Funkgeräte die neuen Funkgeräte mit einem Kanalabstand von 8,33 kHz betrieben werden können.
(8) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass alle Staatsluftfahrzeuge bis spätestens 31. Dezember 2018 mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet werden.
(9) Unbeschadet der nationalen Verfahren für die Weitergabe von Informationen über Staatsluftfahrzeuge übermitteln die Mitgliedstaaten der Kommission bis zum 30. Juni 2018 die Liste der Staatsluftfahrzeuge, die aus folgenden Gründen nicht mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten gemäß Absatz 8 ausgerüstet werden können:
a)
zwingende technische oder haushaltsbezogene Beschränkungen,
b)
Beschaffungsbeschränkungen.
(10) Wenn Beschaffungsbeschränkungen die Einhaltung der Bestimmungen von Absatz 8 verhindern, übermitteln die Mitgliedstaaten der Kommission bis zum 30. Juni 2018 das Datum, bis zu dem die betreffenden Luftfahrzeuge mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet werden. Dieses Datum darf nicht nach dem 31. Dezember 2020 liegen.
(11) Absatz 8 gilt nicht für Staatsluftfahrzeuge, die spätestens zum 31. Dezember 2025 außer Dienst gestellt werden.
(12) Die Flugsicherungsorganisationen stellen sicher, dass Staatsluftfahrzeuge, die nicht mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind, berücksichtigt werden, sofern eine sichere Abwicklung innerhalb der Kapazitätsgrenzen des Flugverkehrsmanagementsystems auf UHF-Frequenzen oder Frequenzen mit einem Kanalabstand von 25 kHz möglich ist.
(13) Die Mitgliedstaaten veröffentlichen die Verfahren für die Handhabung von Staatsluftfahrzeugen, die nicht mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind, in den nationalen Luftfahrthandbüchern (AIP).
(14) Die Flugsicherungsorganisationen teilen dem Mitgliedstaat, der sie benannt hat, einmal jährlich ihre Pläne für den Umgang mit Staatsluftfahrzeugen mit, die nicht mit 8,33-kHz-fähigen Funkgeräten ausgerüstet sind, wobei die Kapazitätsgrenzen in Verbindung mit den in Absatz 13 genannten Verfahren zu berücksichtigen sind.
Artikel 10
Sicherheitsanforderungen
Die Mitgliedstaaten ergreifen die erforderlichen Maßnahmen, um sicherzustellen, dass vor Änderungen an den bestehenden Systemen gemäß Artikel 2 Absatz 1 sowie vor der Einführung von neuen Systemen die betroffenen Parteien eine Sicherheitsbewertung, einschließlich Gefahrenermittlung, Risikobewertung und Risikominderung durchführen. Bei dieser Sicherheitsbewertung werden mindestens die in Anhang III aufgeführten Sicherheitsanforderungen berücksichtigt.
Artikel 11
Konformität oder Gebrauchstauglichkeit von Komponenten
(1) Vor Abgabe einer EG-Erklärung über die Konformität oder die Gebrauchstauglichkeit nach Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 552/2004 bewerten die Hersteller von Komponenten der in Artikel 2 Absatz 1 der vorliegenden Verordnung genannten Systeme die Konformität oder Gebrauchstauglichkeit dieser Komponenten anhand der in Anhang IV Teil A der vorliegenden Verordnung aufgeführten Anforderungen.
(2) Eine gemäß der Verordnung (EG) Nr. 216/2008 des Europäischen Parlaments und des Rates (9) ausgestellte Bescheinigung, soweit sie sich auf Komponenten erstreckt, gilt als EG-Konformitätserklärung oder EG-Gebrauchstauglichkeitserklärung, wenn sie den Nachweis der Einhaltung der anwendbaren Anforderungen der vorliegenden Verordnung an Interoperabilität, Leistung und Sicherheit umfasst.
Artikel 12
Prüfung von Systemen
(1) Flugsicherungsorganisationen, die gegenüber ihrer nationalen Aufsichtsbehörde nachweisen können oder nachgewiesen haben, dass sie die in Anhang V aufgeführten Bedingungen erfüllen, führen eine Prüfung der in Artikel 2 Absatz 1 genannten Systeme in Übereinstimmung mit den in Anhang IV Teil C aufgeführten Anforderungen durch.
(2) Flugsicherungsorganisationen, die nicht nachweisen können, dass sie die in Anhang V aufgeführten Bedingungen erfüllen, beauftragen eine benannte Stelle mit der Prüfung der in Artikel 2 Absatz 1 genannten Systeme. Diese Prüfung erfolgt in Übereinstimmung mit den in Anhang IV Teil D aufgeführten Anforderungen.
(3) Eine gemäß der Verordnung (EG) Nr. 216/2008 ausgestellte Bescheinigung, soweit sie sich auf Systeme erstreckt, gilt als EG-Prüferklärung, wenn sie den Nachweis der Einhaltung der anwendbaren Anforderungen an Interoperabilität, Leistung und Sicherheit der vorliegenden Verordnung umfasst.
Artikel 13
Zusätzliche Anforderungen
(1) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass alle maßgeblichen Beteiligten mit den Anforderungen dieser Verordnung vertraut gemacht und für ihre Aufgaben angemessen geschult werden.
(2) Der Netzmanager stellt sicher, dass Personal, das das IFPS betreibt und an der Flugplanung beteiligt ist, mit den Anforderungen dieser Verordnung vertraut gemacht und für seine Aufgaben angemessen geschult wird.
(3) Die Flugsicherungsorganisationen
a)
entwickeln und pflegen Betriebshandbücher mit den einschlägigen Anleitungen und Informationen, die ihrem maßgeblichen Personal die Anwendung dieser Verordnung ermöglichen;
b)
stellen sicher, dass die unter Buchstabe a genannten Handbücher zugänglich sind und auf dem aktuellsten Stand gehalten werden, und dass ihre Aktualisierung und Verbreitung einem geeigneten Qualitäts- und Redaktionsmanagement unterliegen;
c)
stellen sicher, dass die Arbeitsmethoden und Betriebsverfahren mit dieser Verordnung in Übereinstimmung stehen.
(4) Der Netzmanager stellt sicher, dass die zentrale Flugplanverarbeitung und -verteilung
a)
Betriebshandbücher mit den einschlägigen Anleitungen und Informationen entwickelt und pflegt, die dem maßgeblichen Personal die Anwendung dieser Verordnung ermöglichen;
b)
dass die in Buchstabe a genannten Handbücher zugänglich sind und auf dem aktuellsten Stand gehalten werden und ihre Aktualisierung und Verbreitung einem geeigneten Qualitäts- und Redaktionsmanagement unterliegen;
c)
dass die Arbeitsmethoden und Betriebsverfahren mit dieser Verordnung in Übereinstimmung stehen.
(5) Die Betreiber stellen sicher, dass Personal, das Funkausrüstungen bedient, mit dieser Verordnung vertraut gemacht wird, dass es für die Bedienung dieser Ausrüstung angemessen geschult wird und dass im Cockpit nach Möglichkeit entsprechende Anleitungen zur Verfügung stehen.
(6) Die Mitgliedstaaten treffen die erforderlichen Maßnahmen, um dieser Verordnung nachzukommen, einschließlich der Veröffentlichung der einschlägigen Informationen in den nationalen Luftfahrthandbüchern (AIP).
Artikel 14
Freistellungen
(1) Im Rahmen von Artikel 4 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 730/2006 der Kommission (10) können die Mitgliedstaaten für Flüge, die nach Sichtflugregeln durchgeführt werden, vorübergehende Ausnahmen von der in Artikel 5 Absatz 1 der vorliegenden Verordnung festgelegten Pflicht zum Mitführen der Ausrüstung beschließen.
(2) Die Mitgliedstaaten können örtliche Maßnahmen ergreifen, mit denen Ausnahmen von der Pflicht zur Einhaltung der Artikel 4 Absatz 5, Artikel 5 Absatz 4 und Artikel 6 Absatz 10 für Situationen mit begrenzten Auswirkungen auf das Netz erteilt werden.
(3) Mitgliedstaaten, die die in Absatz 2 genannten örtlichen Maßnahmen ergreifen, übermitteln der Kommission detaillierte Angaben zur Begründung der Notwendigkeit von Ausnahmen spätestens ein Jahr vor dem in Artikel 4 Absatz 5, Artikel 5 Absatz 4 und Artikel 6 Absatz 10 jeweils genannten Datum.
(4) Innerhalb von sechs Monaten nach Erhalt der Informationen aus den Mitgliedstaaten gemäß Absatz 3 und nach Konsultation des Netzmanagers kann die Kommission tätig werden, um eine nach Absatz 2 gewährte Ausnahme zu überprüfen, falls diese nicht nur begrenzte Auswirkungen auf das Netz hat.
Artikel 15
Aufhebung
Die Verordnung (EG) Nr. 1265/2007 wird aufgehoben.
Artikel 16
Inkrafttreten
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 16. November 2012