NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 673/2014
ze dne 2. června 2014
o zřízení mediační komise a o jejím jednacím řádu
(ECB/2014/26)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 25 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 vytvoří Evropská centrální banka (ECB) mediační komisi, která odpovídá za řešení rozdílů v postojích příslušných orgánů dotčených zúčastněných členských států, pokud jde o námitku Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu vytvořené na základě uvedeného nařízení.
(2)
Podle 73. bodu odůvodnění nařízení (EU) č. 1024/2013 by zřízení mediační komise a zejména její složení měly zajišťovat, že při řešení rozdílných postojů bude postupovat nestranně a v zájmu Unie jako celku.
(3)
Jednacím řádem mediační komise není dotčeno řízení, v němž zúčastněný členský stát, jehož měnou není euro, oznámí ECB svůj odůvodněný nesouhlas s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(4)
Jelikož místopředseda Rady dohledu je členem Rady guvernérů i členem Rady dohledu, má nejlepší předpoklady pro to, aby předsedal mediační komisi,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ÚVODNÍ KAPITOLA
Článek 1
Doplňující charakter
Toto nařízení doplňuje jednací řád Evropské centrální banky (2). Výrazy použité v tomto nařízení mají stejný význam jako výrazy použité v jednacím řádu Evropské centrální banky.
KAPITOLA I
MEDIAČNÍ KOMISE
Článek 2
Zřízení mediační komise
V souladu s čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 se tímto zřizuje mediační komise.
Článek 3
Složení
1. Mediační komise je složena z jednoho člena za každý zúčastněný členský stát.
2. Předsedá jí místopředseda Rady dohledu, jenž není členem mediační komise.
Článek 4
Jmenování členů
1. Každý zúčastněný členský stát jmenuje jednoho člena mediační komise z řad členů Rady guvernérů a Rady dohledu. Předseda podporuje dosažení rovnováhy mezi členy z Rady guvernérů a Rady dohledu.
2. Mandát členů mediační komise zaniká, pokud přestanou být členy orgánu, z něhož byli jmenováni.
3. Při výkonu funkce člena mediační komise jedná každý člen v zájmu Unie jako celku.
Článek 5
Účast na zasedání mediační komise
1. S výjimkou úpravy obsažené v odstavci 2 se zasedání mediační komise mohou účastnit jen její členové, předseda a tajemník.
2. Jsou-li vyžadovány jejich odborné znalosti, mohou se na pozvání mediační komise určitých zasedání mediační komise účastnit odborníci.
Článek 6
Zasedání mediační komise
1. Předseda může svolat zasedání mediační komise, kdykoli to považuje za nezbytné.
2. Mediační komise zasedá v prostorách ECB.
3. Na žádost předsedy může mediační komise zasedat prostřednictvím telekonference, nevznesou-li alespoň tři členové námitky.
4. Zápis ze zasedání mediační komise se předkládá ke schválení členům na následujícím zasedání nebo dříve v písemném řízení a po schválení jej podepisuje předseda. Zápis se dá k dispozici Radě guvernérů a Radě dohledu.
5. Tajemník Rady dohledu působí jako tajemník mediační komise. Ve funkci tajemníka mediační komise předsedovi mediační komise napomáhá při přípravě zasedání mediační komise a výboru pro projednání případu a odpovídá za pořízení zápisu z těchto jednání. Rovněž napomáhá tajemníkovi Rady guvernérů při přípravě zasedání Rady guvernérů, pokud se týká otázek, do nichž je zapojena mediační komise, a odpovídá za pořízení příslušné části zápisu z tohoto jednání.
Článek 7
Hlasování
1. Mediační komise je usnášeníschopná za přítomnosti alespoň dvou třetin svých členů. Není-li komise usnášeníschopná, může předseda svolat mimořádné zasedání, na němž mohou členové hlasovat bez ohledu na uvedené kvórum.
2. Každý člen má jeden hlas. Mediační komise rozhoduje prostou většinou hlasů svých členů. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas člena mediační komise, který je ve funkci nejdéle; jsou-li dva nebo více členů ve funkci stejně dlouho, rozhoduje hlas toho, který je starší.
3. Mediační komise přistoupí k hlasování na žádost předsedy. Předseda rovněž zahájí hlasování na žádost tří členů mediační komise.
4. Na žádost předsedy mohou být rozhodnutí přijímána i v písemném řízení.
KAPITOLA II
MEDIACE
Článek 8
Žádost o mediaci
1. Příslušné orgány zúčastněných členských států, které jsou dotčeny námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu a mají k této námitce rozdílný postoj, mohou Radu dohledu do pěti pracovních dnů od doručení této námitky spolu s jejím odůvodněním požádat, aby požádala o mediaci za účelem vyřešení těchto rozdílů s cílem zajistit oddělení měnové politiky a úkolů v oblasti dohledu. Dotčený příslušný orgán za tímto účelem podá Radě dohledu oznámení s žádostí o mediaci, v němž uvede námitku Rady guvernérů a důvody, proč požaduje mediaci. Sekretariát o těchto žádostech o mediaci vyrozumí členy Rady dohledu.
2. Jakýkoli jiný příslušný orgán zúčastněného členského státu, který je dotčen toutéž námitkou a má k této námitce rozdílný postoj, může podat samostatné oznámení s žádostí o mediaci nebo se může připojit k podané žádosti o mediaci do pěti pracovních dnů od oznámení první žádosti o mediaci a vyjádřit své odlišné stanovisko.
3. Námitka Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu může být předmětem mediace jen jednou.
4. Příslušný orgán zúčastněného členského státu mimo eurozónu, který ECB oznámí svůj odůvodněný nesouhlas s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013 a článku 13g.4 jednacího řádu Evropské centrální banky, nemůže žádat o mediaci podle odstavce 1, pokud se týká téže námitky Rady guvernérů.
5. Pokud příslušný orgán zúčastněného členského státu Radu dohledu do pěti pracovních dnů od doručení námitky požádá, aby požádala o mediaci, předloží Rada dohledu sekretariátu Rady guvernérů oznámení s žádostí o mediaci do deseti pracovních dnů od doručení námitky Rady guvernérů. K oznámení s žádostí o mediaci se připojí příslušný návrh rozhodnutí Rady dohledu a příslušná námitka Rady guvernérů. Oznámení s žádostí o mediaci se zasílá Radě guvernérů a členům Rady dohledu.
6. Pokud příslušný orgán zúčastněného členského státu mimo eurozónu, který požádal o mediaci, pokud se týká námitky Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle odstavce 1, ECB oznámí svůj odůvodněný nesouhlas s toutéž námitkou Rady guvernérů podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013, má se za to, že žádost o mediaci byla vzata zpět.
Článek 9
Výbor pro projednání případu
1. Oznámení s žádostí o mediaci podané v souladu s čl. 8 odst. 5 předseda mediační komise okamžitě předá členům mediační komise.
2. V případě každého oznámení s žádostí o mediaci, které bylo podáno v souladu s čl. 8 odst. 5, zřídí mediační komise do pěti pracovních dnů od podání oznámení s žádostí o mediaci výbor pro projednání případu a informuje členy mediační komise o složení tohoto výboru.
3. Výbor pro projednání případu se skládá z předsedy mediační komise, který působí jako předseda výboru, a čtyř dalších členů, které mediační komise jmenuje z řad členů mediační komise. Mediační komise usiluje o dosažení rovnováhy mezi členy z Rady guvernérů a Rady dohledu. Členem výboru pro projednání případu nesmí být člen jmenovaný zúčastněným členským státem, jehož příslušný orgán vyjádřil rozdílný postoj ve smyslu čl. 8 odst. 1, ani člen jmenovaný zúčastněným členským státem, jehož příslušný orgán se připojil k podané žádosti o mediaci ve smyslu čl. 8 odst. 2.
4. Do 15 pracovních dnů od dne, kdy byla mediační komisi doručeno oznámení s žádostí o mediaci, předloží výbor pro projednání případu předsedovi mediační komise návrh stanoviska, které bude obsahovat analýzu toho, zda je žádost o mediaci přípustná a právně odůvodněná. V naléhavých případech předloží výbor pro projednání případu návrh stanoviska v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda.
5. Návrh stanoviska předseda okamžitě předloží mediační komisi a svolá zasedání.
KAPITOLA III
ROZHODOVÁNÍ
Článek 10
Mediace
1. Mediační komise zváží návrh stanoviska vypracovaný výborem pro projednání případu a předloží stanovisko Radě dohledu a Radě guvernérů do 20 pracovních dnů od doručení oznámení s žádostí o mediaci. V naléhavých případech předloží mediační komise stanovisko v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda.
2. Stanovisko je písemné a obsahuje odůvodnění.
3. Stanovisko mediační komise není pro Radu dohledu ani pro Radu guvernérů závazné.
Článek 11
Vypracování nového návrhu rozhodnutí
1. Po doručení stanoviska mediační komise může Rada dohledu poté, co vzala stanovisko v úvahu, předložit Radě guvernérů nový návrh rozhodnutí do 10 pracovních dnů od doručení stanoviska mediační komise.
2. V naléhavých případech může Rada dohledu předložit nový návrh rozhodnutí v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda Rady dohledu.
3. Žádost o mediaci, pokud se týká námitky Rady guvernérů k novému návrhu rozhodnutí předloženému podle odstavce 2, není přípustná.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Důvěrnost a služební tajemství
1. Jednání mediační komise je důvěrné. Rada guvernérů však může prezidenta ECB zmocnit, aby výsledky jednání zveřejnil.
2. Dokumenty vypracované mediační komisí nebo dokumenty, které má mediační komise k dispozici, jsou dokumenty ECB, a označují se proto jako tajné a zachází se s nimi v souladu s článkem 23.3 jednacího řádu Evropské centrální banky.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. června 2014.
VERORDNUNG (EU) Nr. 673/2014 DER EUROPÄISCHEN ZENTRALBANK
vom 2. Juni 2014
über die Einrichtung einer Schlichtungsstelle und zur Festlegung ihrer Geschäftsordnung
(EZB/2014/26)
DER EZB-RAT -
gestützt auf die Verordnung (EU) Nr. 1024/2013 des Rates vom 15. Oktober 2013 zur Übertragung besonderer Aufgaben im Zusammenhang mit der Aufsicht über Kreditinstitute auf die Europäische Zentralbank (1), insbesondere auf Artikel 25 Absatz 5,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Gemäß Artikel 25 Absatz 5 der Verordnung (EU) Nr. 1024/2013 wird die Europäische Zentralbank (EZB) eine Schlichtungsstelle einrichten, die für die Beilegung von Meinungsverschiedenheiten der zuständigen Behörden der betroffenen teilnehmenden Mitgliedstaaten in Bezug auf Einwände des EZB-Rates gegen einen Beschlussentwurf des nach der genannten Verordnung eingerichteten Aufsichtsgremiums zuständig ist.
(2)
Gemäß Erwägungsgrund 73 der Verordnung (EU) Nr. 1024/2013 sollte durch die Einrichtung der Schlichtungsstelle und insbesondere ihre Zusammensetzung sichergestellt werden, dass diese Stelle Meinungsverschiedenheiten auf ausgewogene Weise und im Interesse der Union als Ganzes beilegt.
(3)
Die Geschäftsordnung der Schlichtungsstelle gilt unbeschadet des Verfahrens nach Artikel 7 Absatz 7 der Verordnung (EU) Nr. 1024/2013, in dessen Rahmen ein teilnehmender Mitgliedstaat, dessen Währung nicht der Euro ist, der EZB in einer begründeten Stellungnahme mitteilt, dass er dem Widerspruch des EZB-Rates gegen einen Beschlussentwurf des Aufsichtsgremiums nicht zustimmt.
(4)
Da der stellvertretende Vorsitzende des Aufsichtsgremiums sowohl dem EZB-Rat als auch dem Aufsichtsgremium angehört, ist er am besten in der Lage, den Vorsitz der Schlichtungsstelle zu führen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
EINFÜHRUNGSKAPITEL
Artikel 1
Ergänzender Charakter
Diese Verordnung ergänzt die Geschäftsordnung der Europäischen Zentralbank (2). Die in dieser Verordnung verwendeten Begriffe haben die gleiche Bedeutung wie sie in der Geschäftsordnung der Europäischen Zentralbank haben, sofern dort definiert.
KAPITEL I
DIE SCHLICHTUNGSSTELLE
Artikel 2
Einrichtung
Gemäß Artikel 25 Absatz 5 der Verordnung (EU) Nr. 1024/2013 wird hiermit eine Schlichtungsstelle eingerichtet.
Artikel 3
Zusammensetzung
(1) Die Schlichtungsstelle besteht aus einem Mitglied je teilnehmenden Mitgliedstaat.
(2) Der stellvertretende Vorsitzende des Aufsichtsgremiums, der kein Mitglied der Schlichtungsstelle ist, führt deren Vorsitz.
Artikel 4
Ernennung der Mitglieder
(1) Jeder teilnehmende Mitgliedstaat ernennt ein Mitglied der Schlichtungsstelle aus dem Kreis der Mitglieder des EZB-Rates und des Aufsichtsgremiums. Der Vorsitzende wirkt darauf hin, ein Gleichgewicht zwischen den Mitgliedern des EZB-Rates und des Aufsichtsgremiums zu erzielen.
(2) Die Amtszeit der Mitglieder der Schlichtungsstelle endet, sobald sie nicht mehr Mitglied des Gremiums sind, aus dem sie ernannt wurden.
(3) In seiner Funktion als Mitglied der Schlichtungsstelle handelt jedes Mitglied im Interesse der Union als Ganzes.
Artikel 5
Teilnahme an Sitzungen der Schlichtungsstelle
(1) Sofern nicht in Absatz 2 anderweitig vorgesehen, ist die Teilnahme an Sitzungen der Schlichtungsstelle ihren Mitgliedern, ihrem Vorsitzenden und ihrem Sekretariat vorbehalten.
(2) Auf Einladung der Schlichtungsstelle können Sachverständige an bestimmten Sitzungen der Schlichtungsstelle teilnehmen, sofern ihr Fachwissen benötigt wird.
Artikel 6
Sitzungen der Schlichtungsstelle
(1) Der Vorsitzende kann immer dann eine Sitzung der Schlichtungsstelle einberufen, wenn er dies für notwendig erachtet.
(2) Die Sitzungen der Schlichtungsstelle finden in den Räumlichkeiten der EZB statt.
(3) Auf Ersuchen des Vorsitzenden können Sitzungen der Schlichtungsstelle auch in Form von Telefonkonferenzen stattfinden, es sei denn, dass mindestens drei Mitglieder hiergegen Einwände erheben.
(4) Die Sitzungsprotokolle der Schlichtungsstelle werden den Mitgliedern bei ihrer nächsten Sitzung oder vorab im schriftlichen Verfahren zur Genehmigung vorgelegt und nach Genehmigung vom Vorsitzenden unterzeichnet. Sie werden dem EZB-Rat und dem Aufsichtsgremium zur Verfügung gestellt.
(5) Das Sekretariat des Aufsichtsgremiums handelt als Sekretariat der Schlichtungsstelle. In dieser Funktion unterstützt es den Vorsitzenden der Schlichtungsstelle bei der Vorbereitung der Sitzungen der Schlichtungsstelle und des Sachausschusses und ist für die Erstellung der Protokolle dieser Sitzungen verantwortlich. Darüber hinaus unterstützt es das Sekretariat des EZB-Rates bei der Vorbereitung von Sitzungen des EZB-Rates über Angelegenheiten, an denen die Schlichtungsstelle beteiligt ist, und ist für die Erstellung des betreffenden Teils des Protokolls dieser Sitzungen in Form der Mitschrift verantwortlich.
Artikel 7
Abstimmungsverfahren
(1) Die Schlichtungsstelle ist beschlussfähig, wenn mindestens zwei Drittel ihrer Mitglieder an der Abstimmung teilnehmen. Ist sie nicht beschlussfähig, so kann der Vorsitzende eine außerordentliche Sitzung einberufen, bei der die Mitglieder ungeachtet der Mindestteilnahmequote für die Beschlussfähigkeit abstimmen können.
(2) Jedes Mitglied hat eine Stimme. Die Schlichtungsstelle fasst ihre Beschlüsse mit der einfachen Mehrheit ihrer Mitglieder. Bei Stimmengleichheit hat das amtsälteste Mitglied, im Falle von zwei oder mehr Mitgliedern mit dem gleichen Amtsalter das lebenszeitälteste Mitglied die ausschlaggebende Stimme.
(3) Die Schlichtungsstelle stimmt auf Aufforderung des Vorsitzenden ab. Der Vorsitzende leitet eine Abstimmung auch auf Antrag von drei Mitgliedern der Schlichtungsstelle ein.
(4) Auf Ersuchen des Vorsitzenden können Beschlüsse auch im schriftlichen Verfahren gefasst werden.
KAPITEL II
SCHLICHTUNG
Artikel 8
Beantragung des Schlichtungsverfahrens
(1) Zuständige Behörden teilnehmender Mitgliedstaaten, die von einem Widerspruch des EZB-Rates gegen einen Beschlussentwurf des Aufsichtsgremiums betroffen sind und zu diesem eine abweichende Meinung vertreten, können innerhalb von fünf Arbeitstagen nach Zugang des Widerspruchs und seiner Begründung das Aufsichtsgremium um die Beantragung eines Schlichtungsverfahrens zur Beilegung der Meinungsverschiedenheiten ersuchen, um die Trennung zwischen den geldpolitischen und aufsichtlichen Aufgaben sicherzustellen. Hierzu stellt jede betroffene zuständige Behörde beim Aufsichtsgremium einen begründeten Schlichtungsantrag unter Angabe des Widerspruchs des EZB-Rates. Das Sekretariat zeigt den Mitgliedern des Aufsichtsgremiums den Schlichtungsantrag an.
(2) Jede sonstige zuständige Behörde eines teilnehmenden Mitgliedstaats, die von demselben Widerspruch betroffen ist und zu diesem eine abweichende Meinung vertritt, kann innerhalb von fünf Arbeitstagen nach Anzeige des ersten Schlichtungsantrags einen eigenen Schlichtungsantrag stellen oder einem gestellten Schlichtungsantrag beitreten und ihre abweichende Meinung vortragen.
(3) Ein Widerspruch des EZB-Rates gegen einen Beschlussentwurf des Aufsichtsgremiums kann nur ein Mal Gegenstand des Schlichtungsverfahrens sein.
(4) Eine zuständige Behörde eines teilnehmenden Mitgliedstaats, dessen Währung nicht der Euro ist, die der EZB gemäß Artikel 7 Absatz 7 der Verordnung (EU) Nr. 1024/2013 und Artikel 13g.4 der Geschäftsordnung der Europäischen Zentralbank in einer begründeten Stellungnahme mitteilt, dass sie dem Widerspruch des EZB-Rates nicht zustimmt, kann wegen desselben Widerspruchs des EZB-Rates nicht die Durchführung eines Schlichtungsverfahrens nach Absatz 1 beantragen.
(5) Hat eine zuständige Behörde eines teilnehmenden Mitgliedstaats das Aufsichtsgremium innerhalb von fünf Arbeitstagen nach Zugang des Widerspruchs um die Beantragung eines Schlichtungsverfahrens ersucht, stellt das Aufsichtsgremium innerhalb von zehn Arbeitstagen nach Zugang des Widerspruchs des EZB-Rates bei dessen Sekretariat einen Schlichtungsantrag. Dem Schlichtungsantrag sind der betreffende Beschlussentwurf des Aufsichtsgremiums und der betreffende Widerspruch des EZB-Rates beizufügen. Der Schlichtungsantrag wird den Mitgliedern des EZB-Rates und des Aufsichtsgremiums angezeigt.
(6) Hat eine zuständige Behörde eines teilnehmenden Mitgliedstaats, dessen Währung nicht der Euro ist, einen Schlichtungsantrag in Bezug auf einen Widerspruch des EZB-Rates gegen einen Beschlussentwurf des Aufsichtsgremiums nach Absatz 1 gestellt und teilt diese Behörde der EZB gemäß Artikel 7 Absatz 7 der Verordnung (EU) Nr. 1024/2013 in einer begründeten Stellungnahme mit, dass sie demselben Widerspruch des EZB-Rates nicht zustimmt, gilt der Schlichtungsantrag als zurückgenommen.
Artikel 9
Sachausschuss
(1) Wird ein Schlichtungsantrag nach Artikel 8 Absatz 5 gestellt, leitet der Vorsitzende der Schlichtungsstelle ihn umgehend den Mitgliedern der Schlichtungsstelle zu.
(2) Für jeden Schlichtungsantrag, der gemäß Artikel 8 Absatz 5 gestellt wurde, setzt die Schlichtungsstelle innerhalb von fünf Arbeitstagen nach Stellung des Schlichtungsantrags einen Sachausschuss ein und teilt ihren Mitgliedern die Besetzung des Ausschusses mit.
(3) Ein Sachausschuss besteht aus dem Vorsitzenden der Schlichtungsstelle als Ausschussvorsitzendem und vier weiteren Mitgliedern, die von der Schlichtungsstelle aus dem Kreis ihrer Mitglieder ernannt werden. Die Schlichtungsstelle ist bestrebt, ein Gleichgewicht zwischen den Mitgliedern des EZB-Rates und den Mitgliedern des Aufsichtsgremiums zu erzielen. Dem Sachausschuss nicht angehören dürfen das von dem teilnehmenden Mitgliedstaat ernannte Mitglied, dessen zuständige Behörde eine abweichende Meinung nach Artikel 8 Absatz 1 geäußert hat, oder das von dem teilnehmenden Mitgliedstaat ernannte Mitglied, dessen zuständige Behörde einem bereits gestellten Schlichtungsantrag nach Artikel 8 Absatz 2 beigetreten ist.
(4) Innerhalb von 15 Arbeitstagen nach Zugang des Schlichtungsantrags bei der Schlichtungsstelle übermittelt der Sachausschuss dem Vorsitzenden der Schlichtungsstelle den Entwurf einer Stellungnahme mit einer Würdigung der Zulässigkeit und Begründetheit des Schlichtungsantrags. In dringenden Fällen legt der Sachausschuss den Entwurf der Stellungnahme innerhalb einer kürzeren, vom Vorsitzenden zu setzenden Frist vor.
(5) Der Vorsitzende übermittelt den Entwurf der Stellungnahme umgehend der Schlichtungsstelle und beruft eine Sitzung ein.
KAPITEL III
BESCHLUSSFASSUNGSVERFAHREN
Artikel 10
Schlichtung
(1) Die Schlichtungsstelle berät über den vom Sachausschuss erarbeiteten Entwurf der Stellungnahme und legt dem Aufsichtsgremium und dem EZB-Rat innerhalb von 20 Arbeitstagen nach Zugang des Schlichtungsantrags eine Stellungnahme vor. In dringenden Fällen legt die Schlichtungsstelle ihre Stellungnahme innerhalb einer kürzeren, vom Vorsitzenden zu setzenden Frist vor.
(2) Die Stellungnahme erfolgt schriftlich und ist mit den Gründen zu versehen, auf denen sie beruht.
(3) Die Stellungnahme der Schlichtungsstelle ist für das Aufsichtsgremium und den EZB-Rat nicht bindend.
Artikel 11
Erarbeitung eines neuen Beschlussentwurfs
(1) Wenn die Schlichtungsstelle eine Stellungnahme abgegeben hat, kann das Aufsichtsgremium, nachdem es diese berücksichtigt hat, innerhalb von 10 Arbeitstagen nach Vorlage der Stellungnahme dem EZB-Rat einen neuen Beschlussentwurf übermitteln.
(2) In dringenden Fällen kann das Aufsichtsgremium den neuen Beschlussentwurf innerhalb einer kürzeren, vom Vorsitzenden des Aufsichtsgremiums zu setzenden Frist vorlegen.
(3) Ein Antrag auf Durchführung des Schlichtungsverfahrens in Bezug auf einen Widerspruch des EZB-Rates gegen einen nach Absatz 2 übermittelten neuen Beschlussentwurf ist unzulässig.
KAPITEL IV
ALLGEMEINE BESTIMMUNGEN
Artikel 12
Vertraulichkeit und Geheimhaltung
(1) Die Aussprachen der Schlichtungsstelle sind vertraulich. Der EZB-Rat kann den Präsidenten der EZB jedoch dazu ermächtigen, das Ergebnis der Aussprachen zu veröffentlichen.
(2) Von der Schlichtungsstelle erstellte oder aufbewahrte Dokumente sind Dokumente der EZB und werden daher gemäß den in Artikel 23.3 der Geschäftsordnung der Europäischen Zentralbank festgelegten Regeln klassifiziert und behandelt.
Artikel 13
Schlussbestimmungen
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt gemäß den Verträgen unmittelbar in den Mitgliedstaaten.
Geschehen zu Frankfurt am Main am 2. Juni 2014.