ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
BESCHLUSS 2013/189/GASP DES RATES
vom 22. April 2013
zur Errichtung eines Europäischen Sicherheits- und Verteidigungskollegs (ESVK) und zur Aufhebung der Gemeinsamen Aktion 2008/550/GASP
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 28 Absatz 1, Artikel 42 Absatz 4 und Artikel 43 Absatz 2,
auf Vorschlag der Hohen Vertreterin der Union für Außen- und Sicherheitspolitik,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Der Rat hat am 18. Juli 2005 die Gemeinsame Aktion 2005/575/GASP zur Errichtung eines Europäischen Sicherheits- und Verteidigungskollegs (ESVK) (1) angenommen. Diese Gemeinsame Aktion wurde durch die Gemeinsame Aktion 2008/550/GASP des Rates vom 23. Juni 2008 zur Errichtung eines Europäischen Sicherheits- und Verteidigungskollegs (ESVK) (2) ersetzt.
(2)
Der Lenkungsausschuss des ESVK (im Folgenden „Ausschuss“) hat sich am 1. Dezember 2008 gemäß Artikel 13 der Gemeinsamen Aktion 2008/550/GASP auf Empfehlungen zu den Zukunftsperspektiven des ESVK verständigt.
(3)
Der Rat hat die Empfehlungen des Ausschusses in seinen Schlussfolgerungen vom 8. Dezember 2008 gebilligt. Die Gemeinsame Aktion 2008/550/GASP sollte deshalb durch einen neuen Rechtsetzungsakt ersetzt werden, der diesen Empfehlungen Rechnung trägt.
(4)
Die im Rahmen des ESVK durchgeführten Ausbildungsmaßnahmen sollten im Bereich der Gemeinsamen Sicherheits- und Verteidigungspolitik (GSVP) einschließlich der Bereiche Konfliktbeilegung und Stabilisierung durchgeführt werden.
(5)
In dem durch den vorliegenden Beschluss festgelegten Zeitraum sollte das ESVK ausschließlich mit abgeordnetem Personal arbeiten.
(6)
Gemäß dem Beschluss 2010/427/EU des Rates vom 26. Juli 2010 über die Organisation und die Arbeitsweise des Europäischen Auswärtigen Dienstes (3) (im Folgenden „EAD“) lässt der EAD dem ESVK die Unterstützung zukommen, die zuvor vom Generalsekretariat des Rates bereitgestellt wurde -
HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
KAPITEL I
ERRICHTUNG, AUFTRAG, ZIELE UND AUFGABEN
Artikel 1
Errichtung
Es wird ein Europäisches Sicherheits- und Verteidigungskolleg (im Folgenden „ESVK“) errichtet.
Artikel 2
Auftrag
Das ESVK erbringt im Bereich der Gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik der Union (im Folgenden „GASP“) Ausbildungsleistungen im Bereich der Gemeinsamen Sicherheits- und Verteidigungspolitik (im Folgenden „GSVP“) auf strategischer Ebene, um ein gemeinsames Verständnis der GSVP bei zivilem und militärischem Personal zu entwickeln und zu fördern und um über seine Ausbildungsmaßnahmen (im Folgenden „ESVK-Ausbildungsmaßnahmen“) bewährte Praktiken in Bezug auf verschiedene Aspekte der GSVP zu ermitteln und zu verbreiten.
Artikel 3
Ziele
Das ESVK hat folgende Ziele:
a)
weitere Festigung der gemeinsamen europäischen Sicherheits- und Verteidigungskultur im Rahmen der GSVP,
b)
Förderung eines besseren Verständnisses der GSVP als wesentlichem Element der GASP,
c)
Ausstattung der Unionsstellen mit sachkundigem Personal, das alle GSVP-Themen effizient bearbeiten kann,
d)
Ausstattung der Behörden und Stäbe der Mitgliedstaaten mit sachkundigem Personal, das mit den Strategien, den Organen und den Verfahren der Union im Bereich der GASP vertraut ist,
e)
Unterstützung der Partnerschaften der Union im Bereich der GSVP, insbesondere Partnerschaften mit den Ländern, die an GSVP-Missionen teilnehmen,
f)
Beitrag zur Förderung von beruflichen Beziehungen und Kontakten zwischen den Teilnehmern an ESVK-Ausbildungsmaßnahmen (im Folgenden „Teilnehmer“).
Es ist, soweit angemessen, darauf zu achten, dass die Kohärenz mit anderen Aktivitäten der Union gewahrt ist.
Artikel 4
Aufgaben
(1) Die Hauptaufgaben des ESVK bestehen entsprechend seinem Auftrag und seinen Zielen darin, ESVK-Ausbildungsmaßnahmen im Bereich der GSVP zu organisieren und durchzuführen.
(2) Die Ausbildungsmaßnahmen des ESVK umfassen
a)
den GSVP-Lehrgang auf hohem Niveau,
b)
die GSVP-Orientierungslehrgänge,
c)
GSVP-Lehrgänge für spezielle Zielgruppen oder zu spezifischen Themen.
Weitere Ausbildungsmaßnahmen werden gemäß den Beschlüssen des in Artikel 8 genannten Lenkungsausschusses (im Folgenden „Ausschuss“) durchgeführt.
(3) Zusätzlich zu den in Absatz 2 genannten Maßnahmen hat das ESVK insbesondere folgende Aufgaben:
a)
Unterstützung der Beziehungen, die zwischen den in Artikel 5 Absatz 1 genannten Instituten herzustellen sind, die an dem im selben Absatz genannten Netz (im Folgenden „Netz“) beteiligt sind,
b)
Betrieb und Weiterentwicklung eines internetgestützten Fernunterrichtssystems (im Folgenden „IDL“) zur Unterstützung der Ausbildungsmaßnahmen im Rahmen der GSVP,
c)
Entwicklung und Erstellung von Lehrmaterial für Unionsausbildungsmaßnahmen im Bereich der GSVP, auch unter Rückgriff auf bereits bestehendes einschlägiges Material,
d)
Förderung eines Alumni-Netzes ehemaliger Teilnehmer,
e)
Förderung von Austauschprogrammen im Bereich der GSVP zwischen den Ausbildungseinrichtungen der Mitgliedstaaten,
f)
Beiträge zum jährlichen Unionsausbildungsprogramm im Bereich der GSVP,
g)
Unterstützung des Managements von Ausbildungsmaßnahmen im Bereich der Konfliktverhütung und der zivilen Krisenbewältigung,
h)
Organisation und Durchführung einer jährlichen Networking-Konferenz, die zivile und militärische Ausbildungsexperten in GSVP-Fragen aus den Ausbildungseinrichtungen und Ministerien der Mitgliedstaaten sowie gegebenenfalls relevante externe Akteure im Bereich der Ausbildung zusammenbringt, und
i)
jährliche Überprüfung der Erfüllung der in Artikel 3 aufgelisteten Ziele.
(4) Die Ausbildungsmaßnahmen des ESVK werden durch das Netz durchgeführt.
(5) Als Teil des Netzes unterstützt das Institut der Europäischen Union für Sicherheitsstudien (im Folgenden „EU ISS“) die Ausbildungsmaßnahmen des ESVK, insbesondere durch Veröffentlichungen des Instituts und Vorträge seiner Wissenschaftler sowie durch Beiträge zum IDL des ESVK.
KAPITEL II
AUFBAU
Artikel 5
Netz
(1) Das ESVK funktioniert als ein Netz, das von den Mitgliedstaaten benannte zivile und militärische Institute, Kollegs, Akademien, Hochschulen, Institutionen, andere mit Fragen der Sicherheits- und Verteidigungspolitik innerhalb der Europäischen Union befasste Akteure und das EU ISS (im Folgenden „Institute“) miteinander verbindet, um die Durchführung von Ausbildungsmaßnahmen im Bereich der GSVP zu unterstützen.
(2) Das ESVK baut enge Verbindungen zu den Organen und Einrichtungen der Union und ihren einschlägigen Ämtern und Agenturen, insbesondere zu der Europäischen Polizeiakademie (EPA), auf.
(3) Das ESVK arbeitet unter der Gesamtverantwortung des Hohen Vertreters der Union für Außen- und Sicherheitspolitik (im Folgenden „Hoher Vertreter“).
Artikel 6
Rechts- und Geschäftsfähigkeit
(1) Das ESVK verfügt über die erforderliche Rechts- und Geschäftsfähigkeit, die es zur Erfüllung der ihm übertragenen Aufgaben und zur Erreichung seiner Ziele sowie zum Abschluss von Verträgen oder Verwaltungsvereinbarungen, die für eine ordnungsgemäße Arbeit des Kollegs erforderlich sind, benötigt, wozu unter anderem auch die Abordnung von Personal, die Beschaffung von Ausrüstung und Material, insbesondere von Lehrmaterial, und die Führung von Bankkonten und die Parteifähigkeit vor Gericht gehört.
(2) Eventuelle Haftungsansprüche, die aus vom ESVK geschlossenen Verträgen entstehen können, werden aus den Mitteln bestritten, die dem Kolleg nach den Artikeln 14, 15 und 16 zur Verfügung stehen.
Artikel 7
Struktur
Für das ESVK wird folgende Struktur eingerichtet:
a)
der Ausschuss mit Verantwortung für die Gesamtkoordination und -leitung der ESVK-Ausbildungsmaßnahmen;
b)
ein Akademischer Exekutivrat (im Folgenden „Exekutivrat“) für die Gewährleistung der Qualität und der Kohärenz der ESVK-Ausbildungsmaßnahmen;
c)
der Leiter des ESVK, der für die finanzielle und administrative Verwaltung des ESVK sowie die Unterstützung des Ausschusses und des Rates bei der Durchführung und dem Management der Tätigkeiten des ESVK verantwortlich ist;
d)
ein ESVK-Sekretariat (im Folgenden „Sekretariat“), das den Leiter des ESVK bei der Erfüllung seiner Aufgaben unterstützt.
Artikel 8
Lenkungsausschuss
(1) Der Ausschuss ist das Entscheidungsgremium des ESVK und setzt sich aus einem Vertreter aus jedem Mitgliedstaat zusammen. Jedes Ausschussmitglied kann sich von einem Stellvertretender vertreten oder begleiten lassen.
(2) Die Mitglieder des Ausschusses können sich zu den Sitzungen des Ausschusses von Sachverständigen begleiten lassen.
(3) Den Vorsitz im Ausschuss führt ein Vertreter des Hohen Vertreters, der über einschlägige Erfahrungen verfügt. Der Ausschuss tritt mindestens zweimal jährlich zusammen.
(4) Vertreter der Beitrittsländer können als aktive Beobachter an den Sitzungen des Ausschusses teilnehmen.
(5) Der Leiter des ESVK, der Vorsitzende des Exekutivrats und gegebenenfalls die Vorsitzenden der unterschiedlichen Formationen des Exekutivrats sowie ein Vertreter der Kommission nehmen an den Sitzungen des Ausschusses teil, sind jedoch nicht stimmberechtigt.
(6) Der Ausschuss hat folgende Aufgaben:
a)
Erstellung des jährlichen akademischen Programms des ESVK, gestützt auf das Ausbildungskonzept des ESVK,
b)
Vorgabe allgemeiner Leitlinien für die Arbeit des Exekutivrats,
c)
Billigung und regelmäßige Überprüfung des ESVK-Ausbildungskonzepts anhand des vereinbarten Ausbildungsbedarfs im Bereich der ESVK,
d)
Auswahl des oder der Mitgliedstaaten für die Ausrichtung von ESVK-Ausbildungsmaßnahmen und der Institute, die diese Maßnahmen durchführen sollen,
e)
Ausarbeitung und Vereinbarung der Rahmenlehrpläne für alle ESVK-Ausbildungsmaßnahmen,
f)
Kenntnisnahme der Lehrgangsevaluierungsberichte und Billigung eines jährlichen Gesamtberichts über die ESVK-Ausbildungsmaßnahmen zur Übermittlung an die betreffenden Ratsgremien,
g)
Ernennung der Vorsitzenden des Exekutivrats und dessen unterschiedlicher Formationen für einen Zeitraum von mindestens zwei akademischen Jahren,
h)
Fassen der für eine ordnungsgemäße Arbeit des ESVK notwendigen Beschlüsse, soweit dies nicht anderen Gremien zugewiesen wurde,
i)
Billigung des Jahreshaushaltsplans und etwaigen Berichtigungshaushaltsplänen auf Vorschlag des Leiters des ESVK,
j)
Billigung des Jahresabschlusses und Entlastung des Leiters des ESVK,
k)
Billigung zusätzlicher Regeln, die auf vom ESVK verwaltete Ausgaben Anwendung finden,
l)
Billigung etwaiger Finanzvereinbarungen und/oder technischer Vereinbarungen mit der Kommission, dem EAD oder einem Mitgliedstaaten in Bezug auf die Finanzierung und/oder Ausführung der Ausgaben des ESVK,
m)
Billigung der Regelungen für das zum ESVK abgeordnete Personal,
n)
Entscheidung über die Öffnung bestimmter ESVK-Ausbildungsmaßnahmen für die Teilnahme von Drittländern im Rahmen des vom Politischen und Sicherheitspolitischen Komitees festgelegten allgemeinen politischen Rahmens.
(7) Der Ausschuss gibt sich eine Geschäftsordnung.
(8) Der Ausschuss fasst seine Beschlüsse mit qualifizierter Mehrheit, wie in Titel II des dem Vertrag über die Europäische Union und dem Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union beigefügten Protokolls Nr. 36 über die Übergangsbestimmungen festgelegt.
Artikel 9
Akademischer Exekutivrat
(1) Der Exekutivrat setzt sich aus hochrangigen Vertretern der zivilen und militärischen Institute und anderen Akteure zusammen, die von den Mitgliedstaaten zur Unterstützung der Ausbildungsmaßnahmen des ESVK benannt wurden. Mehrere Vertreter aus demselben Mitgliedstaat bilden zusammen eine einzige Delegation.
(2) Der Vorsitzende des Exekutivrats wird vom Ausschuss aus den Mitgliedern des Exekutivrats bestimmt.
(3) Zu den Sitzungen des Exekutivrats werden Vertreter der Kommission und des EAD eingeladen.
(4) Akademische Sachverständige und hochrangige Beamte von nationalen und Unionsinstitutionen können zur Teilnahme an Sitzungen des Exekutivrats eingeladen werden.
(5) Der Exekutivrat hat folgende Aufgaben:
a)
Unterstützung des Ausschusses durch akademische Beratung und Empfehlungen;
b)
Umsetzung des vereinbarten akademischen Jahresprogramms durch das Netz;
c)
Wahrnehmung der Aufsicht über das IDL;
d)
Ausarbeitung detaillierter Lehrpläne für alle Ausbildungsmaßnahmen des ESVK ausgehend von den vereinbarten Rahmenlehrplänen;
e)
Sicherstellung der Gesamtkoordination der Ausbildungsmaßnahmen des ESVK zwischen allen Instituten;
f)
Überprüfung der Standards für die im vorangegangenen akademischen Jahr durchgeführten ESVK-Ausbildungsmaßnahmen;
g)
Unterbreitung von Vorschlägen für ESVK-Ausbildungsmaßnahmen im nachfolgenden akademischen Jahr an den Ausschuss;
h)
Gewährleistung einer systematischen Bewertung aller Ausbildungsmaßnahmen des ESVK und Billigung der Lehrgangsevaluierungsberichte;
i)
Beitrag zum Entwurf des jährlichen Gesamtberichts über die Ausbildungsmaßnahmen des ESVK.
(6) Zur Wahrnehmung seiner Aufgaben kann der Exekutivrat in unterschiedlichen projektorientierten Formationen tagen. Der Exekutivrat arbeitet die vom Ausschuss zu billigenden Regeln und Vereinbarungen für die Einrichtung und Arbeitsweise dieser Zusammensetzungen aus.
(7) Die Geschäftsordnung des Exekutivrats wird vom Ausschuss festgelegt.
Artikel 10
Leiter des ESVK
(1) Der Leiter des ESVK ist für die Durchführung und Verwaltung der ESVK- Ausbildungsmaßnahmen verantwortlich. Der Leiter des ESVK unterstützt die Arbeit des Ausschusses und des Exekutivrats in diesem Bereich und handelt bei ESVK-Ausbildungsmaßnahmen innerhalb und außerhalb des Netzes als Vertreter des ESVK. Der Leiter des ESVK hat insbesondere folgende Aufgaben:
a)
Veranlassung aller erforderlichen Maßnahmen, einschließlich des Erlassens interner Verwaltungsvorschriften und der Veröffentlichung von Mitteilungen, um einen ordnungsgemäßen Ablauf der Tätigkeiten des ESVK zu gewährleisten;
b)
Erstellung des Vorentwurfs des Jahresberichts des ESVK und des Vorentwurfs des Arbeitsprogramms, die dem Ausschuss vorzulegen sind, auf der Basis des vom Exekutivrat vorgelegten Vorschlags;
c)
Koordinierung der Durchführung des Arbeitsprogramms des ESVK;
d)
Pflege von Kontakten zu den zuständigen Behörden in den Mitgliedstaaten;
e)
Pflege von Kontakten zu den einschlägigen externen Akteuren im Bereich der Ausbildung im Kontext der GSVP;
f)
erforderlichenfalls Abschließen von technischen Vereinbarungen über ESVK-Ausbildungsmaßnahmen mit den zuständigen Behörden und Akteure im Bereich der Ausbildung im Kontext der GSVP;
g)
Wahrnehmung aller sonstigen Aufgaben, die ihm vom Ausschuss übertragen werden.
(2) Der Leiter des ESVK ist für die administrative und finanzielle Verwaltung des ESVK zuständig, insbesondere:
a)
die Entwürfe der Haushaltspläne zu erstellen und sie dem Ausschuss vorzulegen,
b)
die Haushaltspläne nach deren Billigung durch den Ausschuss festzustellen,
c)
als Anweisungsbefugter für den Haushalt des ESVK zu fungieren,
d)
im Namen des ESVK ein oder mehrere Bankkonten zu eröffnen,
e)
etwaige Finanzierungsvereinbarungen und/oder technische Vereinbarungen mit der Kommission, dem EAD oder einem Mitgliedstaaten in Bezug auf die Finanzierung und/oder die Ausführung der Ausgaben des ESVK auszuhandeln, dem Ausschuss vorzulegen und abzuschließen,
f)
im Namen des ESVK etwaige Briefwechsel betreffend die Abordnung von Sekretariatspersonal zum ESVK auszuhandeln und zu unterzeichnen,
g)
den ESVK generell bei allen Rechtsgeschäften mit finanziellen Auswirkungen zu vertreten,
h)
dem Ausschuss die Jahresabschlüsse des ESVK vorzulegen.
(3) Der Leiter des ESVK wird vom Hohen Vertreter nach Konsultation des Ausschusses ernannt. Er wird für die Dauer seiner Ernennung zum Mitglied des Personals des ESVK ernannt. Die Mitgliedstaaten können Kandidaten für die Position des Leiters des ESVK vorschlagen, und Mitglieder des Personals der Europäischen Institutionen und des EAD können sich für diese Position bewerben, jeweils unter Einhaltung der anwendbaren Bestimmungen.
(4) Der Leiter des ESVK ist gegenüber dem Ausschuss über seine Tätigkeit rechenschaftspflichtig.
Artikel 11
ESVK-Sekretariat
(1) Das Sekretariat unterstützt den Leiter des ESVK bei der Erfüllung seiner Aufgaben.
(2) Der Leiter des ESVK ist, mit der Unterstützung einer Auswahlkommission, für die Auswahl des Personals des Sekretariats zuständig.
(3) Das Sekretariat unterstützt den Ausschuss, den Exekutivrat und die Institute bei der Organisation von ESVK-Ausbildungsmaßnahmen.
(4) Jedes Institut bestimmt einen Ansprechpartner für das Sekretariat, um die organisatorischen und administrativen Fragen zu behandeln, die sich im Zusammenhang mit der Durchführung der ESVK-Ausbildungsmaßnahmen ergeben.
(5) Das Sekretariat arbeitet eng mit der Kommission und dem EAD zusammen.
Artikel 12
Personal des ESVK
(1) Das Personal des ESVK setzt sich zusammen aus
a)
Personal, das von den Organen der Union, dem EAD und den Agenturen der Union zum ESVK abgeordnet wird,
b)
nationalen Sachverständige, die von den Mitgliedstaaten zum ESVK abgeordnet werden.
(2) Das ESVK kann Praktikanten und Gastexperten aufnehmen.
(3) Der Ausschuss legt, soweit erforderlich, Bedingungen für Praktikanten und Gastexperten auf Vorschlag des Hohen Vertreters fest.
(4) Für nationale Sachverständige, die von den Mitgliedstaaten zum ESVK abgeordnet werden, gilt der Beschluss der Hohen Vertreterin der Union für Außen- und Sicherheitspolitik vom 23. März 2011 über die Regelung für zum Europäischen Auswärtigen Dienst abgeordnete nationale Sachverständige (4) entsprechend.
KAPITEL III
FINANZIERUNG
Artikel 13
Sachleistungen für ESVK-Ausbildungsmaßnahmen
(1) Die am Netz beteiligten Mitgliedstaaten, Unionsinstitutionen, Unionsagenturen und Institute sowie der EAD tragen sämtliche Kosten, die im Zusammenhang mit ihrer jeweiligen Beteiligung am ESVK anfallen, einschließlich Gehälter, Vergütungen, Reise- und Verpflegungskosten sowie Ausgaben bezüglich der organisatorischen und administrativen Unterstützung der ESVK-Ausbildungsmaßnahmen.
(2) Jeder Teilnehmer trägt alle im Zusammenhang mit seiner Teilnahme anfallenden Kosten.
Artikel 14
Unterstützung durch den EAD
(1) Der EAD trägt die Kosten, die aus der Unterbringung des Leiters des ESVK und des Sekretariats in den Räumlichkeiten des EAD entstehen, einschließlich der Kosten für Informationstechnologie, der Kosten für die Abordnung des Leiters des ESVK sowie für die Abordnung eines Assistenten zum Sekretariat.
(2) Der EAD lässt dem ESVK die administrative Unterstützung zukommen, die für die Einstellung und Verwaltung des Personals des ESVK und die Ausführung des Haushaltsplans erforderlich ist.
(3) Der Leiter des ESVK handelt eine technische Vereinbarung mit dem EAD über die von diesem bereitzustellende Unterstützung aus; diese Vereinbarung wird vom Ausschuss gebilligt.
Artikel 15
Freiwillige Beiträge
(1) Zur Finanzierung bestimmter Maßnahmen kann das ESVK freiwillige Beiträge von Mitgliedstaaten und Instituten oder anderen Spendern erhalten. Solche Beiträge sind vom ESVK als zweckgebundene Einnahmen zu behandeln.
(2) Technische Vereinbarungen über Beiträge nach Absatz 1 werden vom Leiter des ESVK ausgehandelt und vom Ausschuss gebilligt.
Artikel 16
Beitrag aus dem Unionshaushalt
(1) Das ESVK erhält einen jährlichen Beitrag aus dem Gesamthaushaltsplan der Union. Dieser Beitrag kann insbesondere der Deckung von Kosten für die Unterstützung von ESVK-Ausbildungsmaßnahmen und von Kosten für nationale Sachverständige, die aus den Mitgliedstaaten zum ESVK abgeordnet werden, dienen.
(2) Der als finanzieller Bezugsrahmen dienende Betrag zur Deckung der Ausgaben des ESVK während der ersten zwölf Monate nach Abschluss der Finanzierungsvereinbarung nach Absatz 3 beläuft sich auf 535 000 EUR. Die als finanzieller Bezugsrahmen dienenden Beträge zur Deckung der Ausgaben des ESVK für die folgenden Zeiträume werden vom Rat festgelegt.
(3) Im Anschluss an den Beschluss des Rates nach Absatz 2 handelt der Leiter des ESVK eine Finanzierungsvereinbarung mit der Kommission aus, die vom Ausschuss gebilligt wird.
Artikel 17
Finanzregelung
Die im Anhang wiedergegebene Finanzregelung gilt für die Ausgaben des ESVK und die Finanzierung dieser Ausgaben.
KAPITEL IV
SONSTIGE BESTIMMUNGEN
Artikel 18
Teilnahme an ESVK-Ausbildungsmaßnahmen
(1) Alle Ausbildungsmaßnahmen des ESVK stehen den Staatsangehörigen aller Mitgliedstaaten und Beitrittsländer zur Teilnahme offen. Die Institute, die die Maßnahmen veranstalten und durchführen, gewährleisten, dass dieser Grundsatz ausnahmslos Anwendung findet.
An den Ausbildungsmaßnahmen des ESVK können grundsätzlich auch Staatsangehörige von Ländern, die Kandidaten für einen Beitritt zur Union sind, und gegebenenfalls von Drittländern teilnehmen.
(2) Der Teilnehmerkreis sind Mitglieder zivilen und militärischen Personals, die sich mit strategischen Aspekten der GSVP befassen, sowie Sachverständige, die in GSVP-Missionen oder -Operationen eingesetzt werden sollen.
Zur Teilnahme an ESVK-Ausbildungsmaßnahmen können Vertreter u. a. von internationalen Organisationen, Nichtregierungsorganisationen, akademischen Einrichtungen und der Medien sowie der Wirtschaft eingeladen werden.
(3) Jeder Teilnehmer, der einen Lehrgang des ESVK abschließt, erhält eine vom Hohen Vertreter unterzeichnete Abschlussbescheinigung. Die Modalitäten für die Ausstellung der Bescheinigung werden vom Ausschuss regelmäßig überprüft. Die Bescheinigung wird von den Mitgliedstaaten und den Institutionen der Union anerkannt.
Artikel 19
Zusammenarbeit
Das ESVK arbeitet mit internationalen Organisationen und anderen einschlägigen Akteuren, wie z. B. nationalen Ausbildungseinrichtungen in Drittländern, zusammen und greift auf deren Fachwissen zurück.
Artikel 20
Sicherheitsvorschriften
Für das ESVK gilt der Beschluss 2011/292/EU des Rates vom 31. März 2011 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-Verschlusssachen (5).
KAPITEL V
SCHLUSSBESTIMMUNGEN
Artikel 21
Kontinuität
Die für die Durchführung der Gemeinsame Aktion 2008/550/GASP erlassenen Regelungen bleiben, soweit sie sich mit dem vorliegenden Beschluss vereinbaren lassen, zum Zwecke der Durchführung des vorliegenden Beschlusses bis zu ihrer Änderung oder Aufhebung in Kraft.
Artikel 22
Aufhebung
Die Gemeinsame Aktion 2008/550/GASP wird aufgehoben.
Artikel 23
Überprüfung, Inkrafttreten und Auslaufen
(1) Dieser Beschluss tritt am 1. April 2013 in Kraft. Er wird gegebenenfalls, allerdings spätestens sechs Monate, bevor er ausläuft, überprüft.
(2) Dieser Beschluss läuft vier Jahre nach dem Tag des Abschlusses der Finanzierungsvereinbarung nach Artikel 16 Absatz 3 aus.
Geschehen zu Luxemburg am 22. April 2013.