ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
BESCHLUSS DES RATES
vom 20. Juni 2014
zur Aufhebung des Beschlusses 2010/282/EU zum Bestehen eines übermäßigen Defizits in Österreich
(2014/404/EU)
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union, insbesondere auf Artikel 126 Absatz 12,
auf Empfehlung der Europäischen Kommission,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Mit dem Beschluss 2010/282/EU hat der Rat am 2. Dezember 2009 auf Empfehlung der Kommission festgestellt, dass ein übermäßiges Defizit in Österreich besteht (1). Der Rat hielt fest, dass für das Jahr 2009 ein gesamtstaatliches Defizit von 3,9 % des BIP geplant war und der im Vertrag festgelegte Referenzwert von 3 % des BIP damit überschritten würde; der öffentliche Bruttoschuldenstand sollte den Planungen zufolge im Jahr 2009 68,2 % des BIP erreichen und somit ebenfalls den im Vertrag festgelegten Referenzwert von 60 % des BIP überschreiten. Das gesamtstaatliche Defizit und der öffentliche Schuldenstand 2009 wurden daraufhin auf 5,5 % des BIP bzw. 116,4 % des BIP korrigiert.
(2)
Gemäß Artikel 126 Absatz 7 des Vertrags und Artikel 3 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1467/97 des Rates (2) richtete der Rat auf Empfehlung der Kommission am 2. Dezember 2009 eine Empfehlung an Österreich mit dem Ziel, das übermäßige Defizit bis spätestens 2013 zu beenden. Diese Empfehlung des Rates wurde veröffentlicht.
(3)
Gemäß Artikel 4 des den Verträgen beigefügten Protokolls über das Verfahren bei einem übermäßigen Defizit stellt die Kommission die zur Anwendung des Defizitverfahrens erforderlichen Daten zur Verfügung. In Anwendung dieses Protokolls übermitteln die Mitgliedstaaten gemäß Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 479/2009 des Rates vom 25. Mai 2009 zweimal jährlich, und zwar zum 1. April und zum 1. Oktober, Angaben zu ihren öffentlichen Defiziten und ihrem öffentlichen Schuldenstand sowie andere damit verbundene Variablen (3).
(4)
Der Rat hat die Entscheidung, ob ein Beschluss über das Vorliegen eines übermäßigen Defizits aufzuheben ist, auf der Grundlage der gemeldeten Daten zu treffen. Zudem sollte ein Beschluss über das Vorliegen eines übermäßigen Defizits nur aufgehoben werden, wenn die Kommission in ihrer Prognose davon ausgeht, dass das Defizit den im Vertrag festgelegten Referenzwert von 3 % des BIP im Prognosezeitraum nicht überschreiten wird (4).
(5)
Die Daten, die von der Kommission (Eurostat) gemäß Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 479/2009 nach der im April 2014 erfolgten Datenmeldung Österreichs zur Verfügung gestellt wurden, das Stabilitätsprogramm für 2014-2018 und die Frühjahrsprognose 2014 der Kommissionsdienststellen lassen folgende Schlussfolgerungen zu:
-
Nach seinem Höchststand, der 2010 mit 4,5 % des BIP erreicht wurde, sank das gesamtstaatliche Defizit Österreichs bereits 2011 auf 2,5 % und damit unter den im Vertrag verankerten Referenzwert von 3 %. Diese Verbesserung gegenüber dem ursprünglich anvisierten Haushaltssaldo hing teilweise damit zusammen, dass die staatlichen Ausgaben zur Rekapitalisierung der „Bad Bank“ KA Finanz (rund 0,4 % des BIP) im Haushalt 2012 verbucht wurden, als die sich daraus ergebenden Auswirkungen auf der Grundlage der Gewinn- und Verlustrechnung der Bank bestätigt wurden. In einem geringeren Ausmaß ging der Rückgang des Defizits auf niedriger als geplant ausfallende Haushaltsaufgaben auf allen Verwaltungsebenen und günstigere wirtschaftliche Rahmenbedingungen mit dem aus ihnen resultierenden Einnahmenwachstum zurück, das höher ausfiel als erwartet. 2012 verblieb das gesamtstaatliche Defizit entgegen sowohl den nationalen Prognosen als auch denen der Kommission mit 2,6 % des BIP unter 3 % des BIP. Wegen der unterschwelligen Risiken aufgrund weiterer möglicherweise erforderlich werdender Reparaturmaßnahmen im Finanzsektor und der daraus resultierenden Möglichkeit eines Defizits über 3 % in den Folgejahren empfahl die Kommission jedoch nicht die vorzeitige Aufhebung des Defizitverfahrens. Diese Risiken sind jedoch nur teilweise eingetreten, und für 2013 hat Österreich ein Defizit von 1,5 % des BIP gemeldet. Diese weitere Senkung des Defizits beruhte zum Großteil auf dem unerwarteten Volumen der Einmalmaßnahmen, u. a. dem Verkauf der Mobilfunkfrequenzen, der eine Größenordnung von fast 0,6 % des BIP erreichte.
-
Gemäß dem Stabilitätsprogramm für 2014-2018, das die österreichische Regierung am 29. April 2014 verabschiedet hat, soll sich das Defizit 2014 auf 2,7 % des BIP erhöhen und 2015 wieder auf 1,4 % des BIP zurückgehen. In ihrer Frühjahrsprognose 2014 erwarten die Kommissionsdienststellen für 2014 ein Defizit von 2,8 % des BIP und für 2015 von 1,5 % des BIP. Das Defizit wird also im Prognosezeitraum unter dem im Vertrag festgelegten Referenzwert von 3 % des BIP bleiben. Darüber hinaus hat die österreichische Regierung im Rahmen der Verordnung (EU) Nr. 473/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates (5) eine Reihe zusätzlicher Einsparungen und höherer Einkünfte angekündigt und der Kommission in einem Schreiben bestätigt, die die Kommission mit 0,2 % des BIP veranschlagt und mit denen eine geplante erhebliche Abweichung vom vorgeschriebenen Anpassungspfad zum mittelfristigen Haushaltsziel vermieden werden soll.
-
Die Zunahme des gesamtstaatlichen Defizits im Jahr 2014 wird durch die Einrichtung einer Abbaueinheit zur Abwicklung der wertgeminderten Vermögenswerte der Hypo Alpe Adria verursacht. Einem von der Regierung eingesetzten unabhängigen Expertengremium zufolge wird die Errichtung der Abbaueinheit für die Hypo Alpe Adria mit schätzungsweise bis zu 4 Mrd. EUR (1,2 % des BIP) zu Buche schlagen, was auch eine schon 2014 erfolgte Kapitalspritze von 750 Mio. EUR einschließt. Um wie viel genau sich das Defizit dadurch erhöht, wird eine unabhängige qualitative Überprüfung der Aktiva der Hypo Alpe Adria ergeben, die im späteren Verlauf dieses Jahres erfolgen soll, damit Eurostat die statistische Erfassung dieser Operation bewerten kann. Die Einschätzung des Expertengremiums lässt eine angemessene Sorgfalt erkennen und kann somit als plausibel betrachtet werden. Es kann aber nicht ausgeschlossen werden, dass sich die Maßnahme doch stärker auf das Defizit auswirkt. Mit dieser Maßnahme geht das größte Abwärtsrisiko für die Defizitprojektion für 2014 einher. Allerdings dürfen die Risiken für die Defizitentwicklung im Jahr 2014 unter Berücksichtigung der von der Regierung nach Veröffentlichung der Frühjahrsprognose 2014 der Kommissionsdienststellen angekündigten zusätzlichen diskretionären Maßnahmen, die zu einer weiteren Reduzierung des Gesamtdefizits führen sollten, als insgesamt ausgewogen betrachtet werden.
-
Der strukturelle Haushaltssaldo, d. h. der konjunkturbereinigte gesamtstaatliche Haushaltssaldo ohne Anrechnung einmaliger und sonstiger befristeter Maßnahmen, ist zwischen 2011 und 2013 jährlich um durchschnittlich 0,7 % des BIP gesunken und steht damit mit den Ratsempfehlungen in Einklang. Gemäß der Frühjahrsprognose 2014 der Kommissionsdienststellen und ihrer Einschätzung der am 29. April 2014 vorgelegten aktualisierten Übersicht über die Haushaltsplanung sowie der von der Regierung am 12. Mai 2014 angekündigten zusätzlichen Maßnahmen dürfte sich der strukturelle Saldo 2014 leicht verbessern. In diesem Zusammenhang zeichnet sich eine Lücke von 0,5 % des BIP gegenüber der zur Erreichung des mittelfristigen Ziels im Jahr 2014 erforderlichen Anpassung des strukturellen Saldos ab, was darauf hindeutet, dass die Haushaltsmaßnahmen intensiviert werden müssen, damit die Anforderungen der präventiven Komponente des Stabilitäts- und Wachstumspakts angesichts der drohenden Gefahr einer erheblichen Abweichung vom vorgeschriebenen Anpassungspfad vollständig eingehalten werden.
-
Die Schuldenquote erhöhte sich von 2009 bis 2013 von 69,2 % auf 74,5 %. Für 2014 wird ein Anwachsen des Bruttoschuldenstands auf rund 80 % des BIP prognostiziert, was im Wesentlichen mit der Einbeziehung von in Verbindung mit der Übertragung der wertgeminderten Vermögenswerte der Hypo Alpe Adria auf die Abbaueinheit eingegangenen Verbindlichkeiten zusammenhängt.
(6)
Ab dem Jahr 2014, d. h. dem Jahr nach der Korrektur des übermäßigen Defizits, unterliegt Österreich der präventiven Komponente des Stabilitäts- und Wachstumspakts und sollte daher in einem angemessenem Tempo Fortschritte in Richtung auf sein mittelfristiges Ziel, einschließlich der Einhaltung des Ausgabenrichtwertes, sowie gemäß Artikel 2 Absatz 1a der Verordnung (EG) Nr. 1467/97 ausreichende Fortschritte bezüglich der Erfüllung des Schuldenstandskriteriums machen.
(7)
Nach Artikel 126 Absatz 12 des Vertrags ist ein Beschluss des Rates über das Bestehen eines übermäßigen Defizits aufzuheben, wenn das übermäßige Defizit im betreffenden Mitgliedstaat nach Ansicht des Rates korrigiert worden ist.
(8)
Österreich hat sein übermäßiges Defizit nach Ansicht des Rates korrigiert, weshalb der Beschluss 2010/282/EU aufgehoben werden sollte -
HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
Artikel 1
Nach Prüfung der Gesamtlage ist festzustellen, dass Österreich sein übermäßiges Defizit korrigiert hat.
Artikel 2
Der Beschluss 2010/282/EU wird aufgehoben.
Artikel 3
Dieser Beschluss ist an die Republik Österreich gerichtet.
Geschehen zu Luxemburg am 20. Juni 2014.