PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 214/2013 DES RATES
vom 11. März 2013
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren bestimmter organisch beschichteter Stahlerzeugnisse mit Ursprung in der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden "Grundverordnung"), insbesondere auf Artikel 9 und Artikel 14 Absatz 1,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 845/2012 (2) (im Folgenden "vorläufige Verordnung") führte die Europäische Kommission (im Folgenden "Kommission") einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter organisch beschichteter Stahlerzeugnisse (im Folgenden "OBS") mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden "VR China") ein.
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 7. November 2011 von Eurofer (im Folgenden "Antragsteller") im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mit mehr als 70 % ein erheblicher Teil der gesamten OBS-Produktion in der Union entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei OBS und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen.
2. WEITERES VERFAHREN
(3)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen beschlossen worden war (im Folgenden "vorläufige Unterrichtung"), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden gehört.
(4)
Die Kommission holte alle weiteren Informationen ein, die sie für ihre endgültigen Feststellungen benötigte, und prüfte sie. Bei dem folgenden Unternehmen wurden zusätzliche Kontrollbesuche durchgeführt:
-
Macrometal, Hamburg.
(5)
In der Folge wurden alle Parteien über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter organisch beschichteter Stahlerzeugnisse mit Ursprung in der VR China sowie die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll empfohlen werden sollte (im Folgenden "endgültige Unterrichtung"). Allen Parteien wurde eine Frist für eine Stellungnahme zur endgültigen Unterrichtung eingeräumt.
(6)
Die Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
2.1. Untersuchungszeitraum
(7)
Wie in Erwägungsgrund 12 der vorläufigen Verordnung erläutert wird, betraf die Dumping- und Schadensuntersuchung den Zeitraum vom 1. Oktober 2010 bis zum 30. September 2011 (im Folgenden "Untersuchungszeitraum" oder "UZ"). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom Januar 2008 bis zum Ende des UZ (im Folgenden "Bezugszeitraum").
3. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
3.1. Anträge auf Ausklammerung von Waren
(8)
In den Erwägungsgründen 19 und 20 der vorläufigen Verordnung wurde dargelegt, dass bei der Kommission mehrere Anträge auf Ausklammerung von Waren eingegangen waren und dass bis zum Zeitpunkt der Veröffentlichung der vorläufigen Verordnung noch keine Schlussfolgerungen gezogen werden konnten.
(9)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen gingen weitere Anträge ein und wurden wie folgt analysiert:
3.1.1. OBS mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung
(10)
Ein Verwender von OBS beantragte, OBS mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung aus der Warendefinition auszuklammern. Die Untersuchung ergab, dass sich dieser Warentyp durch die metallische Chrom- oder Zinnbeschichtung physikalisch und chemisch von den untersuchten OBS unterscheidet. OBS mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung werden nahezu ausschließlich von Unternehmen, die Lebensmittelverpackungen und Kabel herstellen, verwendet. Der Wirtschaftszweig der Union erläuterte außerdem, er habe die Einbeziehung dieser Ware in die Warendefinition nicht angestrebt. Aus diesen Gründen wurden OBS mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung aus der Warendefinition ausgeklammert.
(11)
Die China Iron and Steel Association (im Folgenden "CISA"), zwei Einführer und ein Verwender schlugen vor, vier weitere Warentypen auszuklammern. Diese Anträge wurden geprüft und zurückgewiesen, wie nachstehend dargelegt wird.
3.1.2. Warmgewalzte Bleche mit Schutzgrundierung, organisch oder anorganisch
(12)
Dieser Antrag wurde zurückgewiesen, da diese Waren nicht unter den hier untersuchten KN-Codes eingereiht werden. Die Lackierung oder Beschichtung dient nur dem Rostschutz und die betreffenden Waren sind daher nicht der KN-Position 7210, sondern der KN-Position 7208 zuzuordnen. Warmgewalzte Bleche mit Schutzgrundierung, organisch oder anorganisch, fallen nicht unter die Warendefinition und können folglich nicht aus ihr ausgeschlossen werden.
3.1.3. OBS mit einer Substratdicke zwischen 0,6 und 2,0 mm
(13)
Die CISA und zwei Einführer beantragten, OBS mit Substratdicken zwischen 0,6 und 2,0 mm, die 5 bis 10 % der Einfuhren aus China ausmachen, auszuklammern, und beriefen sich darauf, dass die chinesischen Ausfuhren und die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union nur bei den OBS mit einer Substratdicke zwischen 0,25 und 0,6 mm in direktem Wettbewerb stünden.
(14)
Dieser Antrag wurde zurückgewiesen, da sowohl die chinesischen Ausführer als auch der Wirtschaftszweig der Union OBS mit einer Substratdicke zwischen 0,6 und 2,0 mm erzeugen und verkaufen und somit eindeutig in einem Wettbewerbsverhältnis stehen. Es wurden keine Beweise dafür vorgelegt, dass OBS mit einer Substratdicke über 0,6 mm nicht mit OBS mit einer Substratdicke unter 0,6 mm konkurrieren und daher einen unterschiedlichen Warentyp darstellen würden. OBS mit einer Substratdicke unter und über 0,6 mm weisen dieselben materiellen und technischen Eigenschaften sowie dieselben Endverwendungen auf, weshalb es sich um ein und dieselbe Ware handelt.
3.1.4. OBS mit einem mit einer Aluminium-Zink-Legierung beschichteten Substrat
(15)
Die beiden Einführer brachten vor, dass nur vier Unionshersteller die Lizenz zur Erzeugung dieses Warentyps hätten und nur ein Unternehmen ihn tatsächlich erzeuge. Ferner unterscheide sich diese Ware auch durch ihre Eigenschaften von zinkbeschichteten OBS.
(16)
Dieser Antrag wurde zurückgewiesen, da beide Warentypen austauschbar sind, sich ihre Verwendungen überschneiden und mindestens zwei mitarbeitende Unionshersteller diesen Warentyp im Untersuchungszeitraum herstellten. Es ist darauf hinzuweisen, dass nur ein mitarbeitender chinesischer ausführender Hersteller diesen Warentyp im Untersuchungszeitraum in die Union ausführte.
3.1.5. OBS mit einem mit einer Zinklegierung beschichteten Substrat
(17)
Dieser Antrag wurde zurückgewiesen, da die betreffende Ware entgegen der Behauptung eines Verwenders von mehreren Unionsherstellern in erheblichen Mengen erzeugt und verkauft wird und dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften sowie dieselben Endverwendungen aufweist wie andere Typen von OBS.
3.2. Antrag auf Einbeziehung von Waren
(18)
Im Anschluss an die Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen beantragte ein Verband, OBS mit einer metallischen Chrom- oder Zinnbeschichtung, die unter den TARIC-Codes 7210122010 und 7210500010 eingereiht werden, in die Warendefinition einzubeziehen. Dies wurde zurückgewiesen, da sich der ursprüngliche Antrag nicht auf diese Codes erstreckte und die unter die betreffenden Codes fallenden Waren andere materielle und technische Eigenschaften aufweisen als die von dem Antrag betroffenen Waren.
3.3. Betroffene Ware
(19)
Da die Ausklammerung von OBS mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung angenommen wurde, ändern sich die in den Erwägungsgründen 13 und 14 der vorläufigen Verordnung dargelegten vorläufigen Feststellungen zu der betroffenen Ware dementsprechend.
(20)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich somit um bestimmte organisch beschichtete Stahlerzeugnisse (im Folgenden "OBS") mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden "betroffene Ware"), nämlich flachgewalzte Erzeugnisse aus legierten und nicht legierten Stählen (außer nicht rostendem Stahl), die auf mindestens einer Seite mit Farbe versehen, lackiert oder mit Kunststoff überzogen sind, ausgenommen sogenannte Sandwichpaneele für Bauzwecke, die aus zwei metallischen Deckschichten und einem Verbundkern aus wärmedämmendem Material bestehen, ausgenommen Erzeugnisse mit einer Zinkstaubdeckschicht, bei denen die hochzinkhaltige Farbe einen Zinkanteil von mindestens 70 GHT hat, und ausgenommen Erzeugnisse mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung, welche derzeit unter den KN-Codes ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 und ex 7226 99 70 eingereiht werden.
3.4. Gleichartige Ware
(21)
Da zu den in den Erwägungsgründen 15 bis 18 der vorläufigen Verordnung dargelegten Schlussfolgerungen keine Stellungnahmen eingingen, werden die vorläufigen Feststellungen zur gleichartigen Ware bestätigt.
4. DUMPING
(22)
Mehrere chinesische ausführende Hersteller übermittelten im Anschluss an die Einführung der vorläufigen Maßnahmen und die Unterrichtung der chinesischen ausführenden Hersteller über die vorläufigen Feststellungen der Kommission Stellungnahmen zum Dumping.
4.1. Marktwirtschaftsbehandlung ("MWB")
(23)
Da keine Stellungnahmen zur MWB vorliegen, werden die Erwägungsgründe 21 bis 38 der vorläufigen Verordnung bestätigt. Keine der beiden Gruppen mitarbeitender Ausführer in der VR China, die eine MWB beantragt hatten, konnte nachweisen, dass sie die entsprechenden Kriterien erfüllte.
4.2. Individuelle Behandlung ("IB")
(24)
Zwei ausführende Hersteller in der VR China erfüllten die Kriterien für die Gewährung einer IB (Erwägungsgrund 40 der vorläufigen Verordnung). Eine weitere Partei beantragte erneut eine IB und eine individuelle Ermittlung. Diese Partei zog zwar ihren Antrag auf MWB zurück, jedoch nicht ihren Antrag auf IB und auf eine individuelle Ermittlung. Dieser Antrag wurde als Antrag auf individuelle Ermittlung betrachtet und daher in die in Erwägungsgrund 41 der vorläufigen Verordnung genannten Anträge einbezogen. Nach Artikel 9 Absätze 5 und 6 der Grundverordnung werden auf die Einfuhren derjenigen Ausführer oder Hersteller, denen nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung eine individuelle Ermittlung gewährt wird, individuelle Zölle angewandt. Wie in den Erwägungsgründen 26 bis 31 noch ausführlicher erläutert wird, wurde der Antrag auf einen unternehmensspezifischen Zollsatz für diese Partei zurückgewiesen.
(25)
Da zur IB keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Erwägungsgründe 39 und 40 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.3. Individuelle Ermittlung ("IE")
(26)
Acht ausführende Hersteller reichten Anträge auf individuelle Ermittlung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung ein. Ein ausführender Hersteller, nämlich Union Steel China, der eine MWB beantragt hatte, wurde im Rahmen der Prüfung seines MWB-Antrags kontrolliert, wie in den Erwägungsgründen 41 und 42 der vorläufigen Verordnung, die bestätigt werden, erläutert wurde.
(27)
Hinsichtlich aller anderen Anträge auf eine individuelle Ermittlung wurde der Schluss gezogen, dass individuelle Ermittlungen unverhältnismäßig aufwendig wären und den fristgerechten Abschluss der Untersuchung verhindern würden. Folglich wurde diesen Anträgen nicht stattgegeben.
(28)
Eine Partei wandte ein, ihr Antrag könne nicht als administrativ aufwendig angesehen werden, da den Kommissionsdienststellen nach der vorläufigen Sachaufklärung bis zur endgültigen Entscheidung noch sechs Monate Zeit blieben. In früheren Verfahren hätten die Kommissionsdienststellen zudem auch nach der vorläufigen Sachaufklärung individuelle Ermittlungen gewährt.
(29)
Eine weitere Partei brachte, wie schon in Erwägungsgrund 24 erwähnt wurde, vor, ihr sollte eine individuelle Ermittlung gewährt werden, da sie die erforderlichen Informationen fristgerecht übermittelt habe und einem anderen ausführenden Hersteller, nämlich Union Steel China, bereits eine individuelle Ermittlung gewährt worden sei.
(30)
Über die Gewährung individueller Ermittlungen wird in jedem einzelnen Fall unter Berücksichtigung der Zahl der eingereichten Anträge sowie der für die Bearbeitung dieser Anträge zur Verfügung stehenden Zeit entschieden. In diesem Fall wurde angesichts der Zahl der eingereichten Anträge, der begrenzten Zeit, die nach der Untersuchung der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller und des MWB-Antrags des nicht in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellers zur Verfügung stand, sowie der einzuhaltenden Verfahrensfristen entschieden, dass diesen Anträgen nicht stattgegeben werden konnte, wie in Erwägungsgrund 27 dargelegt ist.
(31)
Wie in Erwägungsgrund 41 der vorläufigen Verordnung erläutert wurde, waren die Umstände im Falle von Union Steel China insofern anders, als dieses Unternehmen bereits im Rahmen der Prüfung seines MWB-Antrags kontrolliert worden war.
4.4. Normalwert
4.4.1. Vergleichsland
(32)
Zur Wahl von Kanada als Vergleichsland ging keine weitere Stellungnahme ein. Daher werden die Erwägungsgründe 43 bis 49 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.4.2. Ermittlung des Normalwerts
(33)
Der Normalwert wurde anhand der Angaben des einzigen mitarbeitenden Herstellers im Vergleichsland (d. h. Kanada) berechnet. Somit wurde der Normalwert anhand der bei Inlandsverkäufen erzielten Preise und des rechnerisch ermittelten Normalwerts der Preise eines kanadischen Herstellers für die gleichartige Ware festgestellt, wie in den Erwägungsgründen 50 bis 55 der vorläufigen Verordnung erläutert wurde.
(34)
Nach der vorläufigen Unterrichtung beanstandeten zwei chinesische ausführende Hersteller, die Kommission habe die erforderlichen Informationen über den Normalwert im Vergleichsland, insbesondere Informationen über die verschiedenen Warentypen, die Vergleichbarkeit der Waren, die Repräsentativität und Berichtigungen, nicht zur Verfügung gestellt.
(35)
Diesen Anträgen wurde teilweise stattgegeben. Die Kommission übermittelte den chinesischen ausführenden Herstellern alle sachdienlichen Informationen über die zur Berechnung des Normalwerts verwendeten Daten, die sie freigeben konnte, ohne gegen Artikel 19 der Grundverordnung zu verstoßen, d. h. sie stellte gleichzeitig sicher, dass alle vertraulichen Daten, die von dem einzigen kanadischen Hersteller vorgelegt worden waren, als solche behandelt und anderen Parteien nicht offengelegt wurden. Die ausführenden Hersteller konnten dank der ihnen zur Verfügung gestellten Informationen die im Einklang mit Artikel 2 der Grundverordnung angewandte Methode verstehen. Allerdings wurde festgestellt, dass es möglich war, ausführlichere Daten zu den einzelnen Warentypen bereitzustellen, indem man Spannen von Zahlenwerten zur Wahrung der Vertraulichkeit der Angaben verwendet. Derartige Daten wurden bei der endgültigen Unterrichtung zur Verfügung gestellt. Zusätzlich gab es ausführlichere Informationen dazu, warum bestimmte Warentypen als nicht repräsentativ befunden wurden und in welchem Umfang Berichtigungen am Normalwert vorgenommen wurden.
(36)
Nach der endgültigen Unterrichtung räumte eine Partei ein, dass zwar tatsächlich ausführlichere Daten bereitgestellt worden seien, einige Daten aber immer noch ausstünden, insbesondere jene über die Höhe der Herstellkosten, die zur rechnerischen Ermittlung des Normalwerts der nicht auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen herangezogen wurden.
(37)
Im Fall dieser nicht auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen dienten die Herstellkosten der ihnen am stärksten ähnelnden Warentypen als Grundlage und wurden gegebenenfalls berichtigt. Obwohl sie mit den von den chinesischen ausführenden Herstellern ausgeführten Warentypen nicht identisch waren, wiesen sie dennoch eine sehr hohe Ähnlichkeit mit den von den chinesischen ausführenden Herstellern verkauften Typen auf, da sie sich davon im Allgemeinen nur durch die Dicke der organischen Beschichtung unterschieden. Folglich wurden die Unterschiede bei den Herstellkosten für unerheblich befunden.
(38)
Wie von dieser Partei eingeräumt wurde, legte die Kommission bei der endgültigen Unterrichtung ausführlichere, in Spannen angegebene Daten vor, etwa zu den Herstellkosten, zu den Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (im Folgenden "VVG-Kosten") sowie zum Gewinn im Vergleichsland, die zur rechnerischen Ermittlung des Normalwerts herangezogen wurden, ferner Daten über die Gesamthöhe der Berichtigungen des Normalwerts, Daten über den endgültigen Normalwert pro Warentypgruppe sowie Daten zu Repräsentativität, Art und Auswirkungen der am Normalwert vorgenommenen Berichtigungen.
(39)
Aus den vorstehenden Gründen ermöglichte es die im Einklang mit den Anforderungen von Artikel 20 der Grundverordnung vorgenommene endgültige Unterrichtung den interessierten Parteien, die gemäß Artikel 2 der Grundverordnung angewandte Methode im Einzelnen zu verstehen; ferner erhielten alle Parteien Gelegenheit zur Stellungnahme. Somit wird der Schluss gezogen, dass die Unterrichtung vollständig war und die Verteidigungsrechte der interessierten Parteien in vollem Umfang gewahrt wurden.
(40)
Eine Partei brachte vor, in den Fällen, in denen der Normalwert rechnerisch ermittelt worden sei, habe es keine Angaben zur Quelle der Informationen über die VVG-Kosten sowie den Gewinn gegeben. Dem ist entgegenzuhalten, dass in Erwägungsgrund 55 der vorläufigen Verordnung erläutert wird, dass die VVG-Kosten des kanadischen Herstellers sowie dessen Gewinnspanne für die gewinnbringenden Warentypen verwendet wurden, wenn der Normalwert rechnerisch ermittelt werden musste. Im Einklang mit Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung liegen den VVG-Kosten sowie dem Gewinn die überprüften Kosten des Herstellers im Vergleichsland und die von ihm im normalen Handelsverkehr getätigten, überprüften Inlandsverkäufe zugrunde.
(41)
Daher werden die Erwägungsgründe 50 bis 55 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.5. Ausfuhrpreis
(42)
Da diesbezüglich keine Stellungnahmen vorliegen, wird Erwägungsgrund 56 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.6. Vergleich
(43)
Zwei Parteien brachten vor, die Kommission habe keine ausreichenden Informationen über die Vergleichbarkeit der Warentypen und deren jeweilige Repräsentativität zur Verfügung gestellt.
(44)
Wie in Erwägungsgrund 35 erläutert wird, übermittelte die Kommission den chinesischen ausführenden Herstellern alle sachdienlichen Angaben, die unter Berücksichtigung der Vertraulichkeitsvorschriften der Grundverordnung vorgelegt werden konnten. So wurden auf dieses Vorbringen hin, das nach der vorläufigen Unterrichtung geäußert wurde, ausführlichere Informationen zu den einzelnen Warentypen zur Verfügung gestellt, unter anderem Angaben dazu, warum einige Warentypen als nicht repräsentativ befunden wurden und der Normalwert daher rechnerisch ermittelt werden musste.
(45)
Nach dem Kontrollbesuch bei dem Hersteller im Vergleichsland Kanada wurden die Normalwerte für einige Warentypen nach unten berichtigt, um Unterschieden bei den materiellen Eigenschaften im Einklang mit Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe a der Grundverordnung Rechnung zu tragen; insbesondere wurde festgestellt, dass die organische Beschichtung des kanadischen Herstellers bei einigen Warentypen eine andere Qualität aufwies als die von den chinesischen ausführenden Herstellern verwendete Beschichtung. Aufgrund dieser Berichtigungen wurde der Normalwert bei den betroffenen Warentypen niedriger angesetzt.
(46)
Eine Partei verlangte Angaben über die jeweilige Höhe der einzelnen Berichtigungen des Normalwerts. Aufgrund der Vertraulichkeit der Daten des kanadischen Herstellers konnten diese Daten nicht zur Verfügung gestellt werden. Allerdings geht aus den in der endgültigen Unterrichtung enthaltenen Prozentangaben zu sämtlichen Berichtigungen hervor, dass deren Auswirkungen unerheblich waren.
(47)
Wie in Erwägungsgrund 37 dargelegt wird, wiesen die auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen, falls Unterschiede festgestellt wurden, immer noch eine sehr hohe Ähnlichkeit mit den von den chinesischen ausführenden Herstellern verkauften Typen auf. Bei diesen Warentypen wurden Ähnlichkeiten in Bezug auf Stahlqualität, Substratbreite und Dicke des verwendeten Substrats sowie auf Art und Masse der verwendeten metallischen Beschichtung festgestellt.
(48)
Falls dies angebracht war, wurden die Unterschiede bei den materiellen Eigenschaften berichtigt, wie in Erwägungsgrund 45 ausgeführt wurde, da die verwendete organische Beschichtung eine andere Qualität als bei bestimmten Warentypen aufwies. Die durchschnittliche Kostendifferenz gegenüber dem Warentyp mit der größten Ähnlichkeit sowie die internationalen Markpreise wurden bei der Beurteilung des Marktwerts des Unterschieds berücksichtigt.
(49)
Dieselbe Partei erkundigte sich, ob die Transport- und Versicherungskosten in den VVG-Kosten enthalten waren. Diesbezüglich sei darauf hingewiesen, dass diese Kosten nicht enthalten waren, da der Vergleich auf der Stufe ab Werk vorgenommen wurde.
(50)
Eine Partei führte an, ihr Antrag auf Berichtigung der Höhe von drei Rechnungen hätte berücksichtigt werden sollen, desgleichen ein besonderes Verkaufsgeschäft, das unberücksichtigt geblieben sei. Dieser Antrag bezog sich auf einen Ausgleich, der einem Abnehmer für vor dem Untersuchungszeitraum getätigte Verkäufe bezahlt wurde, jedoch als Nachlass auf die Höhe dieser drei im Untersuchungszeitraum ausgestellten Rechnungen behandelt worden war, was den Rechnungsbetrag insgesamt künstlich verringerte. Dem Vorbringen des Unternehmens wurde stattgegeben. Die geforderte Berichtigung wurde vorgenommen und der irrtümlich unberücksichtigt gebliebene Verkauf in die Berechnung des Ausfuhrpreises einbezogen.
(51)
Da diesbezüglich keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, wird Erwägungsgrund 57 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.7. Dumpingspanne
(52)
Da diesbezüglich keine Stellungnahmen vorliegen, wird die in den Erwägungsgründen 58 und 59 der vorläufigen Verordnung dargelegte Methode bestätigt.
(53)
Im Anschluss an die vorläufige Unterrichtung wurde die Kommission darüber informiert, dass im verfügenden Teil der Verordnung einige Handelsgesellschaften genannt waren, die die betroffene Ware nicht herstellten. Diese Handelsgesellschaften wurden aus dem verfügenden Teil gestrichen, und nunmehr sind dort nur noch ausführende Hersteller namentlich genannt.
(54)
Unter Berücksichtigung der Berichtigung des Normalwerts sowie der sehr geringfügigen Berichtigung des Ausfuhrpreises (Erwägungsgründe 45 und 50) erhält man, da auch keine weiteren Stellungnahmen eingingen, die folgenden endgültigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Name des Unternehmens
Dumpingspanne (in %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd und Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd und Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Andere mitarbeitende Unternehmen
55,0
Nicht mitarbeitende Unternehmen
68,1
(55)
Auf der Grundlage der in Erwägungsgrund 60 der vorläufigen Verordnung genannten Tatsachen wurde die landesweite endgültige Dumpingspanne für die VR China anhand der höchsten Dumpingspanne ermittelt, die bei repräsentativen Warentypen ausführender Hersteller festgestellt worden war. Da keine weiteren Stellungnahmen eingingen, wird - unter Berücksichtigung der in Erwägungsgrund 45 dargelegten Berichtigung des Normalwerts und der Ausgleichszölle, die aufgrund von Ausfuhrsubventionen für dieselbe Ware im Zuge des parallel durchgeführten Antisubventionsverfahrens eingeführt wurden - die landesweite Dumpingspanne auf 68,1 % des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgelegt.
5. SCHÄDIGUNG
5.1. Unionsproduktion und Wirtschaftszweig der Union
(56)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Unionsproduktion vorliegen, werden die Erwägungsgründe 63 und 64 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.2. Unionsmarkt
(57)
Da keine weiteren Stellungnahmen zum Unionsmarkt vorliegen, werden die Erwägungsgründe 65 bis 69 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.3. Unionsverbrauch
(58)
Nach der Veröffentlichung der vorläufigen Verordnung wiesen einige interessierte Parteien auf Unstimmigkeiten bei den zur Schädigung veröffentlichten Daten hin. Die Kommission prüfte die Daten erneut und nahm erforderlichenfalls Korrekturen an den Daten zum Wirtschaftszweig der Union und zum Unionsmarkt vor. Auch wenn sich dadurch einige Zahlen für gewisse Jahre änderten, bleiben die Entwicklungen und somit die sich aus diesen Daten ergebenden Schlussfolgerungen im Allgemeinen unverändert.
(59)
Nach der vorstehend erläuterten Korrektur stellt sich die Entwicklung des Gesamtverbrauchs der Union wie folgt dar:
2008
2009
2010
UZ
Verbrauch (in t)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008=100)
100
75
88
93
(60)
Der Gesamtverbrauch auf dem Unionsmarkt sank im Bezugszeitraum um 7 %. Von 2008 bis 2009 betrug der Rückgang rund 25 %, was hauptsächlich auf die weltweiten negativen Auswirkungen der Wirtschaftskrise, die insbesondere in der Baubranche zu spüren waren, zurückzuführen ist. Danach begann sich der Verbrauch zu erholen und stieg von 2009 bis zum UZ um 18 Prozentpunkte an, ohne jedoch das Ausgangsniveau von 2008 wieder zu erreichen.
(61)
Da zum Unionsverbrauch keine Stellungnahmen eingingen, werden die Erwägungsgründe 70 bis 72 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.4. Einfuhren in die Union und Marktanteil
(62)
Die Einfuhren aus der VR China in die Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie nachstehend angegeben. Bei den Marktanteilen änderten sich die Prozentsätze infolge der veränderten Verbrauchszahlen:
2008
2009
2010
UZ
Menge der Einfuhren aus der VR China (in t)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Marktanteil (in %)
9,1
3,9
10,2
14,6
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Quelle:
Eurostat
(63)
Die oben erwähnte Veränderung der Verbrauchsdaten brachte eine Veränderung der prozentualen Marktanteile der Einfuhren aus der VR China gegenüber den in der vorläufigen Verordnung veröffentlichen Daten mit sich. Trendmäßig bleibt die Entwicklung jedoch unverändert. Beim Marktanteil der Einfuhren aus der VR China kam es zu einem beträchtlichen Zuwachs von 9,1 % zu Beginn des Bezugszeitraums auf 14,6 % am Ende dieses Zeitraums. Nach einem Rückgang im Jahr 2009, der den starken Verbrauchsrückgang infolge der Wirtschaftskrise widerspiegelt, erholten sich die Einfuhren sehr rasch wieder, so dass ihr Marktanteil innerhalb eines Jahres wieder auf den Stand, den sie 2008 und somit vor der Wirtschaftskrise erreicht hatten, stieg und am Ende des UZ sogar deutlich darüber lag.
5.4.1. Einfuhrpreise und Preisunterbietung
(64)
Ein ausführender Hersteller verlangte nach der Unterrichtung weitere Informationen über die Berechnung der Preisunterbietung in den Fällen, in denen der aus der VR China ausgeführte Warentyp und der auf dem Unionsmarkt vom Wirtschaftszweig der Union verkaufte Warentyp nicht genau übereinstimmten. Ferner wollte er auch darüber informiert werden, ob eine Berichtigung aufgrund materieller Unterschiede vorgenommen wurde, wenn keine genaue Übereinstimmung festgestellt worden war.
(65)
Wenn der ausgeführte Warentyp und der vom Wirtschaftszweig der Union verkaufte Warentyp nicht genau übereinstimmten, verglich die Kommission den ausgeführten Warentyp mit dem ihm am stärksten ähnelnden Warentyp, der vom Wirtschaftszweig der Union verkauft wurde. In diesen Fällen wurde ein Vergleich mit einem sehr ähnlichen Warentyp angestellt, bei dem der Unterschied lediglich in der Substratdicke bestand.
(66)
Bei mehr als einem Warentyp mit großer Ähnlichkeit verglich die Kommission den ausgeführten Warentyp mit dem billigeren auf dem Unionsmarkt verkauften Warentyp, wobei es keine Rolle spielte, ob das Substrat dieses billigeren Warentyps dicker oder dünner war. Daher wurde eine Berichtigung aufgrund materieller Unterschiede nicht für notwendig erachtet.
(67)
Da keine weiteren Stellungnahmen zu den Einfuhrpreisen und zur Preisunterbietung vorliegen, werden die Erwägungsgründe 78 bis 81 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6. WIRTSCHAFTLICHE LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
6.1. Vorbemerkungen
(68)
Da keine Stellungnahmen zu den Vorbemerkungen zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union vorliegen, bleiben die Schlussfolgerungen in den Erwägungsgründen 82 bis 85 unverändert bestehen.
6.2. Daten zum Wirtschaftszweig der Union insgesamt (makroökonomische Indikatoren)
(69)
Im Anschluss an die Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen in den Erwägungsgründen 86 bis 92 aktualisierte die Kommission die als Grundlage für diese Feststellungen herangezogenen Datenquellen. Durch diese Aktualisierung ergab sich bei den in der vorläufigen Verordnung veröffentlichen Indikatoren keine wesentliche Veränderung; auch die Entwicklungen, auf denen die Schadensanalyse der Kommission basierte, blieben davon unberührt. Die aktualisierten Daten werden nachstehend veröffentlicht:
6.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2008
2009
2010
UZ
Produktionsvolumen (in t)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Produktionskapazität (in t)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapazitätsauslastung (in %)
74
57
65
68
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Quelle:
Antrag, Fragebogenantworten
(70)
Obwohl sich die Daten geringfügig verändert haben, sind die in den Erwägungsgründen 87 und 88 der vorläufigen Verordnung dargelegten Entwicklungen und Schlussfolgerungen davon nach wie vor unberührt und werden somit bestätigt. Die Produktion verzeichnete 2009 einen starken Rückgang, erholte sich 2010 teilweise wieder und blieb im UZ zwar stabil, aber immer noch unter dem Niveau von 2008. Die Produktionskapazität blieb während des Bezugszeitraums konstant, die Kapazitätsauslastung hingegen folgte der Entwicklung der Produktion und ging zurück.
6.2.2. Verkaufsmenge, Marktanteil und Wachstum
2008
2009
2010
UZ
Verkaufsmenge (in t)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Marktanteil (in %)
56,8
58,8
58,1
53,9
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Quelle:
Antrag, Fragebogenantworten
(71)
Bei der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer kam es 2009 zu einem starken Rückgang in Höhe von 23 %. Im Jahr 2010 stieg die Verkaufsmenge zwar um dreizehn Prozentpunkte, ging jedoch anschließend im UZ um zwei Prozentpunkte zurück. Die Schlussfolgerungen in den Erwägungsgründen 90 und 91 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
6.2.3. Beschäftigung und Produktivität
2008
2009
2010
UZ
Beschäftigung (in VZÄ)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivität (in t/VZÄ)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Quelle:
Antrag, Fragebogenantworten, Eurofer
(72)
Obgleich sich die Daten geringfügig geändert haben, werden die Schlussfolgerungen zur Beschäftigung in Erwägungsgrund 92 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.3. Daten für die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller (mikroökonomische Indikatoren)
(73)
Im Anschluss an die Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen in den Erwägungsgründen 93 bis 108 aktualisierte die Kommission die als Grundlage für diese Feststellungen herangezogenen Datenquellen. Durch diese Aktualisierung ergab sich bei den in der vorläufigen Verordnung veröffentlichen Indikatoren keine wesentliche Veränderung; auch die Entwicklungen, auf denen die Schadensanalyse der Kommission basierte, blieben davon unberührt. Die aktualisierten Daten werden nachstehend veröffentlicht:
6.3.1. Durchschnittliche Stückpreise der repräsentativen Unionshersteller
(74)
Der Stückpreis für unabhängige Abnehmer brach 2009 um 21 % ein, was Verluste mit sich brachte, begann sich dann aber wieder zu erholen. Im Jahr 2010 und im UZ musste der Wirtschaftszweig der Union einen Kostenanstieg verkraften, den er durch mäßige Preiserhöhungen gerade soweit aufgefangen hat, dass er seine Rentabilität 2010 und im UZ auf dem gleichen niedrigen Niveau halten konnte. Allerdings ging sein Marktanteil dadurch weiter zurück, da die Preise der chinesischen Einfuhren die des Wirtschaftszweigs der Union ständig unterboten.
2008
2009
2010
UZ
Stückpreis für unabhängige Abnehmer in der EU (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Produktionsstückkosten (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Quelle:
Überprüfte Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller
6.3.2. Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite
(75)
Die nachstehende Tabelle folgt an dieser Stelle nochmals nur zur besseren Übersicht, die Angaben und somit die daraus gezogenen Schlussfolgerungen haben sich nicht geändert.
2008
2009
2010
UZ
Rentabilität der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der EU (in % des Umsatzes)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Cashflow (in EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investitionen (in EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Kapitalrendite (in %)
13,8
-13,9
5,9
6
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Quelle:
Überprüfte Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller
6.3.3. Lagerbestände
(76)
Die nachstehende Tabelle folgt an dieser Stelle nochmals nur zur besseren Übersicht, die Angaben und somit die daraus gezogenen Schlussfolgerungen haben sich nicht geändert.
2008
2009
2010
UZ
Schlussbestand (in t)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Quelle:
Überprüfte Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller
6.3.4. Beschäftigung, Löhne und Produktivität
(77)
Die nachstehende Tabelle folgt an dieser Stelle nochmals nur zur besseren Übersicht, die Angaben und somit die daraus gezogenen Schlussfolgerungen haben sich nicht geändert.
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR, EU-Hersteller in der Stichprobe)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Quelle:
Überprüfte Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller
6.3.5. Eigenverbrauch und Eigenverbrauchsverkäufe
2008
2009
2010
UZ
Eigenverbrauch und Eigenverbrauchsverkäufe (in t)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Marktanteil (in %)
22
24
22
20
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Quelle:
Antrag und überprüfte Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller
2008
2009
2010
UZ
Eigenverbrauch und Eigenverbrauchsverkäufe (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Quelle:
Überprüfte Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller
(78)
Trotz der Korrekturen an den in der vorläufigen Verordnung veröffentlichen Daten bleiben die Feststellungen zu Eigenverbrauch und Eigenverbrauchsverkäufen unverändert. Der Durchschnittswert je Tonne blieb bei den Eigenverbrauchsverkäufen im Bezugszeitraum unverändert und lag um 3 % unter dem Verkaufspreis, der unabhängigen Abnehmern von den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern im UZ in Rechnung gestellt wurde.
6.4. Schlussfolgerung zur Schädigung
(79)
Aus den genannten Gründen werden die vorläufigen Feststellungen in den Erwägungsgründen 110 bis 113 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(80)
Nach der Veröffentlichung der vorläufigen Verordnung meldeten sich zwei Parteien und machten geltend, aktuellere Daten seien für die Schadensermittlung relevanter, ferner hätte die Kommission nicht das Jahr 2008 als Ausgangspunkt für die Schadensanalyse heranziehen sollen, sondern vielmehr das Jahr 2009. Sie gaben an, der einschlägigen Rechtsprechung der WTO zufolge seien aktuellere Daten für die Schadensermittlung relevanter als historische Daten, und das Ergebnis eines Vergleichs der Lage zu den beiden Endpunkten eines Zeitraums ("end-point to end-point comparison") hänge in hohem Maße von den jeweils herangezogenen Jahren ab, zumal die Verlegung um ein einziges Jahr zu einem anderen Ergebnis führen könne. Ein Vergleich zwischen 2009 und dem Ende des UZ bringe daher andere Entwicklungen zutage als ein Vergleich zwischen dem Beginn des Bezugszeitraums und dem Ende des UZ.
(81)
Dem Vorbringen wurde nicht stattgegeben. Der Bezugszeitraum wurde nach gängiger Praxis und im Einklang mit den Empfehlungen der WTO als objektiver Zeitraum von drei bis vier Jahren festgesetzt, der bis zum Ende des Untersuchungszeitraums reicht, bei dem es sich wiederum um einen Zeitraum von 12 Monaten handelt, dessen Ende so nahe wie möglich am Zeitpunkt der Einleitung der Untersuchung liegt.
(82)
Auch wenn der Bezugszeitraum im Jahr 2009 begonnen hätte, würde die Feststellung des Vorliegens einer bedeutenden Schädigung gültig bleiben. Bei im betreffenden Zeitraum zunehmenden Einfuhren erreichte der Wirtschaftszweig der Union seine Zielgewinnspanne nicht, obwohl die Produktions- und Verkaufsmengen zunahmen und die Produktivität anstieg. Da der Verbrauch nach 2009 anstieg, wurde der höhere Bedarf durch die Einfuhren aus der VR China gedeckt und nicht vom Wirtschaftszweig der Union, der von 2009 bis zum Ende des UZ Marktanteile einbüßte.
7. SCHADENSURSACHE
7.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(83)
Da keine Stellungnahmen vorliegen, werden die vorläufigen Feststellungen in den Erwägungsgründen 115 bis 119 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7.2. Auswirkungen anderer Faktoren
7.2.1. Einfuhren aus Drittländern
Land
2008
2009
2010
UZ
Südkorea
Volumen (in t)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Marktanteil (in %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Durchschnittspreis
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Volumen (in t)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Marktanteil (in %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Durchschnittspreis
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Andere Länder
Volumen (in t)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Marktanteil (in %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Durchschnittspreis
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Drittländer insgesamt, außer VR China
Volumen (in t)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Marktanteil (in %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Durchschnittspreis
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Quelle:
Eurostat
(84)
Da an den Daten des Wirtschaftszweigs der Union kleine Änderungen vorgenommen wurden, hat sich dies auch geringfügig auf die Daten über die Marktanteile der Einfuhren aus Drittländern ausgewirkt.
(85)
Einige interessierte Parteien erhoben Einwände gegen die Entscheidung der Kommission, nur gegen die VR China und nicht auch gegen Indien und Südkorea eine Untersuchung einzuleiten, obwohl sich Einfuhren und Preise in diesen Ländern wie in der VR China entwickelten.
(86)
Wie in den Erwägungsgründen 120 bis 122 der vorläufigen Verordnung dargelegt ist, gingen die Einfuhren aus Indien im Bezugszeitraum zurück, die Einfuhren aus Südkorea stiegen lediglich um 4 %. Die indischen Preise sanken um 12 %, während die südkoreanischen Preise zwar unverändert, aber stets über dem Niveau der Preise der VR China blieben. Da der Kommission keine Beweise oder Vorbringen hinsichtlich eines Dumpings und einer dadurch verursachten Schädigung durch Einfuhren aus diesen Ländern vorliegen, wird der Einwand zurückgewiesen.
(87)
Die Feststellungen in den Erwägungsgründen 120 bis 122 der vorläufigen Verordnung werden somit bestätigt.
7.2.2. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
2008
2009
2010
UZ
Ausfuhren, Eurostat (in t)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Durchschnittspreis (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Ausfuhren der Unionshersteller in der Stichprobe
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Durchschnittlicher Verkaufspreis (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Quelle:
Eurostat und überprüfte Fragebogenantworten
(88)
Da zur Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 123 und 124 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7.2.3. Einfuhren aus der VR China durch den Wirtschaftszweig der Union
(89)
Einige Parteien behaupteten weiterhin, die Menge der Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Union aus der VR China hätte, anders als in Erwägungsgrund 125 der vorläufigen Verordnung angegeben, bis zu 40 % der Gesamteinfuhren aus der VR China betragen. Für diese Behauptung wurde kein Beweis vorgelegt und sie konnte nicht bestätigt werden. Sie wird daher zurückgewiesen.
(90)
Nach der endgültigen Unterrichtung behauptete ein Einführer, der Wirtschaftszweig der Union würde große Mengen der betroffenen Ware aus der VR China einführen und stützte sich dabei auf seine Weiterverkaufsdaten.
(91)
Es ist unstreitig, dass der Wirtschaftszweig der Union die betroffene Ware in großem Stil aus der VR China eingeführt hat. Selbst wenn die vom genannten Einführer vorgelegten Daten herangezogen werden, liegt dieser Anteil bei unter 1 % der Gesamteinfuhren aus der VR China und ist somit unerheblich. Wie in Erwägungsgrund 125 der vorläufigen Verordnung ausgeführt wird, machten die Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Union aus der VR China 2 bis 3 % der im Untersuchungszeitraum getätigten Gesamteinfuhren aus.
(92)
Die Feststellungen in Erwägungsgrund 125 der vorläufigen Verordnung werden somit bestätigt.
7.2.4. Eigenverbrauch und Eigenverbrauchsverkäufe
(93)
Nach der endgültigen Unterrichtung behauptete die CISA erneut, der Wirtschaftszweig der Union habe seinen eigenen nachgelagerten Betrieben OBS zu einem "subventionierten" Preis zur Verfügung gestellt und damit seine Wettbewerber im nachgelagerten Segment unterboten. Allerdings wurden keine Beweise vorgelegt, die zu einer Änderung der von der Kommission in Erwägungsgrund 127 der vorläufigen Verordnung gezogenen Schlussfolgerung führen würden, wonach sich die Preise für abhängige und für unabhängige Abnehmer nur geringfügig (um 2 %) unterscheiden und kein Fall von selbstverschuldeter Schädigung vorliegt.
(94)
Die CISA stellte auch die Produktionskosten für OBS und in weiterem Sinne die verbundenen Parteien für OBS berechneten Preise in Frage. In Anbetracht des für feuerverzinkte Rollen (Coils), einen Grundstoff bei der OBS-Produktion, üblichen Preises könnten die Produktionskosten, wie die CISA behauptete, im Untersuchungszeitraum nicht über 900 EUR/t betragen.
(95)
Die Kommission bestreitet die von der CISA zu den Produktionskosten für feuerverzinkte Rollen (Coils) vorgelegten Daten nicht; die Kosten für die OBS-Produktion wurden allerdings bei allen in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern überprüft. Die Kommission ist überzeugt, dass die Gesamthöhe der Produktionskosten (Grundstoffe, Verarbeitung, Beschichtung, VVG-Kosten, Finanzierungskosten usw.) den in Erwägungsgrund 74 gemachten Angaben entspricht.
(96)
Die CISA machte noch geltend, der Verkauf von OBS an verbundene Parteien erfolge mit Verlust und verursache daher eine Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union. Dabei stützt sie sich auf einen Vergleich der Produktionskosten insgesamt (978 EUR/t) mit dem Durchschnittspreis für Verkäufe an verbundene Parteien (965 EUR/t).
(97)
Es stimmt, dass ein rein mathematischer Vergleich den Schluss nahelegen würde, dass Verkäufe an verbundene Parteien mit Verlust erfolgten, was wiederum bedeuten würde, dass für den Wirtschaftszweig der Union VVG-Kosten und andere indirekte Kosten bei Eigenverbrauchsverkäufen in derselben Höhe wie bei Verkäufen an unabhängige Abnehmer anfielen. Wie in Erwägungsgrund 105 der vorläufigen Verordnung dargelegt wird, wurden die Verkäufe an verbundene Parteien mit einem Kostenaufschlag getätigt, so dass der Wirtschaftszweig der Union die für diese Verkäufe anfallenden Kosten wieder hereinholen konnte.
(98)
Da zu diesem Punkt keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 126 und 127 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7.2.5. Wirtschaftskrise
(99)
Nach Ablauf der für Stellungnahmen zur endgültigen Unterrichtung vorgesehenen Frist wies eine interessierte Partei darauf hin, dass die Schließung eines Werks in Belgien angekündigt sei und es in anderen Anlagen in Belgien aufgrund höherer Gewalt zu Behinderungen der normalen Produktion und Auslieferung käme. Der interessierten Partei zufolge war dies ein Beweis für die mangelnde Sicherheit bei der Versorgung mit OBS in der Union sowie ein Grund, Einführer und Verwender OBS uneingeschränkt aus der Union und aus China beziehen zu lassen.
(100)
Diese Argumente werden zurückgewiesen. Aufgrund der geringen Kapazitätsauslastung in der Union stellt nicht die Versorgung das Problem dar, denn der Wirtschaftszweig der Union verfügt über angemessene Kapazitäten. Jedenfalls produzierten die Anlagen, die in Belgien geschlossen werden, keine OBS. Die Versorgungssicherheit ist selbstverständlich wichtig, die in diesem Fall vorgeschlagenen Zölle sollen aber keineswegs Lieferungen von OBS aus China unterbinden, sondern den Unionsmarkt lediglich vor gedumpten Einfuhren schützen.
(101)
Da zu diesem Punkt keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Feststellungen in den Erwägungsgründen 128 und 129 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7.2.6. Strukturelle Überkapazität
(102)
Einige Parteien brachten erneut vor, die Unionshersteller wiesen eine den Gesamtverbrauch in der Union übersteigende strukturelle Überkapazität auf. Auf dieses bereits in einem früheren Stadium geäußerte Vorbringen wurde in den Erwägungsgründen 130 bis 132 der vorläufigen Verordnung eingegangen. Da keine weiteren Beweise zu diesem Punkt vorgelegt wurden, wird die Schlussfolgerung in den genannten Erwägungsgründen bestätigt.
7.2.7. Anstieg der Produktionskosten
(103)
Einige Parteien brachten des Weiteren vor, die Schädigung der Unionshersteller rühre auch von einem Anstieg der Produktionskosten für diese Hersteller im Bezugszeitraum her. Die vorstehend aufgeführten Daten zeigen indessen, dass die Produktionskosten im Durchschnitt nur um 6 % stiegen. Ohne gedumpte Einfuhren aus der VR China sollte der Wirtschaftszweig der Union in der Lage sein, diesen Anstieg an seine Abnehmer weiterzugeben; die Preise gingen jedoch um 3 % zurück. Das Vorbringen, die Produktionskosten stellten eine Ursache für die Schädigung dar, wird deshalb zurückgewiesen.
7.3. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(104)
Aufgrund des Vorstehenden werden die in den Erwägungsgründen 133 bis 136 der vorläufigen Verordnung aufgeführten vorläufigen Feststellungen, denen zufolge die gedumpten Einfuhren aus der VR China eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten, aufrechterhalten. Die vorläufigen Feststellungen zu den Auswirkungen der anderen bekannten Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, wurden ebenfalls bestätigt: Diese Faktoren können den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht widerlegen.
8. UNIONSINTERESSE
8.1. Wirtschaftszweig der Union
(105)
Zum Interesse der Unionshersteller gingen nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen keine neuen Stellungnahmen oder Informationen ein. Daher werden die Feststellungen zum Interesse dieser interessierten Parteien in den Erwägungsgründen 138 bis 143 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
8.2. Einführer, Händler und Verwender
(106)
Im Anschluss an die endgültige Unterrichtung gingen zwar Stellungnahmen von Einführern und anderen interessierten Parteien ein, aber keine neuen Stellungnahmen oder Informationen zu den Interessen von Einführern, Händlern oder Verwendern. Daher werden die vorläufigen Feststellungen zum Interesse dieser Parteien in den Erwägungsgründen 144 bis 152 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
8.3. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(107)
Angesichts des dargestellten Sachverhalts werden die vorläufigen Feststellungen zum Unionsinteresse bestätigt, denen zufolge keine zwingenden Gründe gegen die Einführung endgültiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von OBS mit Ursprung in der VR China sprechen.
9. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
9.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(108)
Nach der vorläufigen Unterrichtung machten zwei interessierte Parteien geltend, die bereitgestellten Daten enthielten keine ausreichenden Informationen und Erläuterungen zur Berechnung der Preisunterbietungs- und der Zielpreisunterbietungsspanne. Wie in der vorläufigen Unterrichtung erläutert, wurden einige Werte aus Vertraulichkeitsgründen nicht offengelegt, da das betreffende Modell nur von einem oder zwei Unionsherstellern gefertigt wurde. Im Stadium der endgültigen Unterrichtung wurden für diese Modelle Spannen angegeben.
(109)
Des Weiteren beanstandeten interessierte Parteien, dass die Schadensspanne anhand einer Zielgewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union von 6,7 % berechnet wurde. Sie brachten vor, eine derartige Gewinnspanne sei angesichts der derzeitigen wirtschaftlichen Rahmenbedingungen zu hoch angesetzt und unrealistisch, ferner sei 2008 als Ausnahmejahr für die Stahlindustrie kein repräsentatives Jahr für die Rentabilität.
(110)
Dieses Vorbringen wird zurückgewiesen. Erstens war die Rentabilität für OBS vor 2008 tatsächlich höher als im Jahr 2008, was dem Vorbringen, 2008 sei ein Ausnahmejahr, widerspricht. Zweitens ist die Zielgewinnspanne die Gewinnspanne, die erreicht werden kann, wenn es keine gedumpten Einfuhren gibt. Da 2008 das letzte Jahr war, bevor der Wirtschaftszweig der Union die vollen Auswirkungen der gedumpten Einfuhren zu spüren bekam, stellt es eine angemessene Grundlage für die Ermittlung der Zielgewinnspanne dar.
(111)
Nach der endgültigen Unterrichtung beanstandeten interessierte Parteien erneut, dass die Zielgewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union bei 6,7 % angesetzt und das Jahr 2008 als repräsentatives Jahr für die Rentabilität bezeichnet wurde. Dieses Argument wird zurückgewiesen, da nicht belegt wurde, wie hoch der Gewinn des Wirtschaftszweigs der Union 2008 bei einem Ausbleiben der Finanzkrise ausgefallen wäre. Darüber hinaus würde das Argument dieser Parteien, der Gewinn des Wirtschaftszweigs der Union sei 2008 durch die Finanzkrise beeinträchtigt und 2008 somit ein Ausnahmejahr gewesen, darauf hinauslaufen, dass der 2008 erzielte Gewinn unter dem Niveau liegt, das der Wirtschaftszweig in einem normalen Jahr erwartet hätte.
(112)
Zudem wiesen interessierte Parteien darauf hin, dass die Mengen der Einfuhren aus der VR China 2009 und nicht 2008 einen Tiefstand erreicht hatten. Da der Wirtschaftszweig der Union 2009 aber keinen Gewinn erwirtschaftete, lässt sich mit den Daten für das Jahr 2009 keine Zielgewinnspanne für den Wirtschaftszweig der Union festgelegen.
(113)
Die CISA brachte des Weiteren vor, der mit unabhängigen Abnehmern 2008 erzielte Gewinn könne nicht als Zielgewinnspanne dienen, da in diesem Jahr der Unterschied zwischen den Preisen für abhängige und für unabhängige Abnehmer am größten gewesen sei. Dieses Argument wurde zurückgewiesen, da dieser Preisunterschied für die Berechnung des bei Verkäufen an unabhängige Abnehmer erzielten Gewinns nicht relevant ist.
(114)
Danach schlug die CISA vor, die Zielgewinnspanne für Verkäufe von OBS an unabhängige Abnehmer in der Union anhand des durchschnittlichen Gesamtgewinns zu ermitteln, den das multinationale Unternehmen ArcelorMittal in den Jahren 2010 und 2011 erwirtschaftet hatte. Es wurde zurückgewiesen, dass es sich dabei um eine zuverlässige Angabe für den Gewinn handelt, der sich mit OBS in der Union erzielen lässt, wenn keine gedumpten Einfuhren vorliegen, zumal der Gewinn des gesamten weltweit agierenden ArcelorMittal-Konzerns für den Gewinn bei OBS-Verkäufen in der Union eindeutig nicht repräsentativ ist.
(115)
Ferner beanstandeten interessierte Parteien die zur Berechnung der vorläufigen Zölle herangezogenen Kosten nach Einfuhr, da diese Kosten auf den Daten eines einzigen Einführers beruhten. Die Kommission überprüfte in einem späteren Stadium der Untersuchung einen zweiten Einführer, dessen Daten nunmehr zur Berechnung der nach der Einfuhr angefallenen Kosten dienten. Durch die Heranziehung eines Durchschnittswerts der beiden Unternehmen sind diese Kosten geringfügig gesunken und die Schadensspannen dementsprechend gestiegen.
(116)
Eine interessierte Partei beanstandete die Methode der Kommission zur Berechnung der Zielpreisunterbietungsspanne. Sie ging aber fälschlicherweise davon aus, dass die Kommission zur Berechnung der Zielpreisunterbietungsspanne den durchschnittlichen Gewinn des Wirtschaftszweigs der Union im UZ (in der Höhe von 2,6 %) vom Marktpreis abgezogen hätte, um den Break-even-Punkt (d. h. einen Preis, bei dem der Gewinn gleich Null wäre) zu ermitteln, und anschließend auf diesen die Zielgewinnspanne aufgeschlagen hätte.
(117)
Die Kommission berechnete die Zielpreisunterbietungsspanne, indem sie die Zielgewinnspanne zu den Produktionskosten des jeweiligen Warentyps addierte. Die von der interessierten Partei vorgeschlagene Methode lässt zu wünschen übrig, weil nicht alle Unternehmen, deren Daten herangezogen wurden, beim Verkauf eines beliebigen Modells automatisch den durchschnittlichen Gewinn von 2,6 % erzielten.
(118)
Eine interessierte Partei beanstandete außerdem die Schadensberechnungen der Kommission. Da dieser Partei nicht alle Daten zugänglich waren, die der Kommission zur Berechnung der Schadensspanne gedient hatten, versuchte sie selbst eine Berechnung vorzunehmen, bei der sie von ihrem Verständnis der Preisdifferenz ausgegangen ist, die auf dem Markt zwischen mit einer Aluminium-Zink-Legierung beschichtetem Substrat und zinkbeschichtetem Substrat besteht und nach ihren Berechnungen bei 50 USD pro Tonne lag. Diese auf unvollständigen Daten beruhende "Neuberechnung" ergab eine Schadensspanne, die unter der von der Kommission berechneten und veröffentlichten Schadensspanne lag.
(119)
Die Argumente dieser Partei wurden zurückgewiesen, da nach einer Analyse der vollständigen Daten der ausführenden Hersteller und des Wirtschaftszweigs der Union die vermeintliche Preisdifferenz nicht feststellbar war. Folglich sei darauf hingewiesen, dass die von der interessierten Partei herangezogenen Daten unvollständig waren und keine verlässliche Grundlage für ein Nachvollziehen der Schadensberechnungen der Kommission darstellten.
(120)
Die Erwägungsgründe 154 bis 158 der vorläufigen Verordnung werden bestätigt.
9.2. Endgültige Maßnahmen
(121)
Angesichts der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollte nach Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung im Einklang mit der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls auf die Einfuhren von OBS mit Ursprung in der VR China ein endgültiger Antidumpingzoll in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Schädigung festgesetzt werden.
(122)
Sieben nicht in die Stichprobe einbezogene Unternehmen arbeiteten bei der Antidumpinguntersuchung mit, nicht jedoch bei der parallel geführten Antisubventionsuntersuchung. Für diese Unternehmen wird ein Antidumpingzollsatz von Null festgesetzt. In der Antisubventionsuntersuchung unterliegen diese Unternehmen dem residualen Zoll.
(123)
Im Sinne der Gleichbehandlung etwaiger neuer ausführender Hersteller mit den mitarbeitenden Unternehmen, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, sollte dafür gesorgt werden, dass der gewogene Durchschnittszoll, dem die letztgenannten Unternehmen unterliegen, auch auf neue Hersteller angewandt wird, die sonst nicht das Recht auf eine Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 4 der Grundverordnung hätten, weil Artikel 11 Absatz 4 nicht gilt, wenn das Stichprobenverfahren angewandt wurde.
(124)
Somit wird der Satz, zu dem diese Zölle eingeführt werden, wie folgt festgelegt:
Name des Unternehmens
Subventionsspanne (in %)
Dumpingspanne (in %)
Schadensspanne (in %)
Ausgleichszoll (in %)
Antidumpingzoll (in %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd und Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd und Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Andere bei der Antidumpinguntersuchung mitarbeitende Unternehmen (mit Ausnahme der Unternehmen, die in der parallel erlassenen Antisubventions-Durchführungsverordnung (EU) Nr 215/2013 (3) dem residualen Zoll unterliegen)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nicht mitarbeitende Unternehmen
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ENDGÜLTIGE VEREINNAHMUNG DES VORLÄUFIGEN ZOLLS
(125)
Angesichts der Höhe der festgestellten Dumpingspanne und des Ausmaßes der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union sowie unter Berücksichtigung der Tatsache, dass in der parallel geführten Antisubventionsuntersuchung keine vorläufigen Maßnahmen eingeführt wurden, wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll bis zur Höhe des vorläufigen Zolls endgültig zu vereinnahmen. Unter diesen Umständen sollte der vorläufige Zoll in der in Artikel 1 Absatz 2 der vorläufigen Verordnung festgelegten Höhe endgültig vereinnahmt werden. Vorläufige Sicherheitsleistungen für Waren mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung sollten jedoch freigegeben werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren bestimmter organisch beschichteter Stahlerzeugnisse mit Ursprung in der Volksrepublik China, nämlich flachgewalzte Erzeugnisse aus legierten und nicht legierten Stählen (außer nicht rostendem Stahl), die auf mindestens einer Seite mit Farbe versehen, lackiert oder mit Kunststoff überzogen sind, ausgenommen sogenannte Sandwichpaneele für Bauzwecke, die aus zwei metallischen Deckschichten und einem Verbundkern aus wärmedämmendem Material bestehen, ausgenommen Erzeugnisse mit einer Zinkstaubdeckschicht, bei denen die hochzinkhaltige Farbe einen Zinkanteil von mindestens 70 GHT hat, und ausgenommen Erzeugnisse mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung, welche derzeit unter den KN-Codes ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC-Codes 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 und 7226997091) eingereiht werden.
(2) Der endgültige Antidumpingzollsatz wird wie folgt festgesetzt:
Unternehmen
Zollsatz (in %)
TARIC-Zusatzcode
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd und Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd und Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co., Ltd
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co., Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co., Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co., Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co., Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co., Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co., Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co., Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co., Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co., Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Alle übrigen Unternehmen
13,6
B999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Die Sicherheitsleistungen für den mit der Verordnung (EU) Nr. 845/2012 eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll werden in Höhe des in Artikel 1 der genannten Verordnung festgesetzten Zolls endgültig vereinnahmt. Vorläufige Sicherheitsleistungen für Erzeugnisse mit einem Substrat mit metallischer Chrom- oder Zinnbeschichtung sollten jedoch freigegeben werden.
Artikel 3
Falls ein Hersteller aus der VR China der Kommission hinreichende Beweise dafür vorlegt, dass er die in Artikel 1 Absatz 1 beschriebenen Waren mit Ursprung in der VR China im Untersuchungszeitraum (1. Oktober 2010 bis 30. September 2011) nicht ausgeführt hat, dass er nicht mit einem Ausführer oder Hersteller verbunden ist, der den mit dieser Verordnung eingeführten Maßnahmen unterliegt, und dass er die betroffene Waren erst nach Ende des Untersuchungszeitraums tatsächlich ausgeführt hat oder diesbezüglich eine unwiderrufliche vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr einer bedeutenden Menge in die Union eingegangen ist, so kann der Rat auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses mit einfacher Mehrheit beschließen, Artikel 1 Absatz 2 dahingehend zu ändern, dass dem Hersteller der Zollsatz für mitarbeitende, aber nicht in die Stichprobe einbezogene Unternehmen zugestanden wird.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 11. März 2013.