PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2013
ze dne 7. ledna 2013,
kterým se stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Unie a jeho karanténní podmínky
(kodifikované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 druhý pododstavec a čl. 10 odst. 4 písm. b) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (2), a zejména na čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 3 a čl. 18 odst. 1 první a čtvrtou odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 318/2007 ze dne 23. března 2007, kterým se stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Společenství a jeho karanténní podmínky (3) bylo několikrát podstatně změněno (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
V důsledku ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků asijského kmene v jihovýchodní Asii v roce 2004 Komise přijala několik rozhodnutí zakazujících mimo jiné dovoz ptáků kromě drůbeže z postižených třetích zemí.
(3)
V zájmu vypracování soupisu rizik spojených s dovozem ptáků chovaných v zajetí Komise dne 13. dubna 2005 požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) o vědecké stanovisko ohledně rizik spojených s dovozem ptáků odchycených ve volné přírodě a ptáků chovaných v zajetí ze třetích zemí.
(4)
Na tuto žádost přijala komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) během zasedání ve dnech 26.-27. října 2006 vědecké stanovisko k rizikům pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat, která souvisejí s dovozem volně žijících ptáků kromě drůbeže do Unie. Toto vědecké stanovisko určuje možné nástroje a možnosti, jimiž lze zmírnit jakékoli zjištěné veterinární riziko spojené s dovozem ptáků kromě drůbeže.
(5)
Jedno z doporučení vědeckého stanoviska EFSA se týká kontrol prováděných ve třetích zemích, které vyvážejí ptáky kromě drůbeže do Unie. Zlepšením ve fázi vývozu by se měla co nejvíce omezit možnost vstupu nakažených ptáků do Unie. Z toho důvodu by měly být v tomto nařízení stanoveny dovozní podmínky tak, aby byly umožněny pouze dovozy ze třetích zemí, které mají k dovozu dotčených ptáků do Unie povolení.
(6)
Další doporučení EFSA se týká dovozu ptáků odchycených ve volné přírodě. Ve vědeckém stanovisku se uvádí riziko týkající se těchto ptáků, kteří mohou být nakaženi od jiných infikovaných volně žijících ptáků a z kontaminovaného okolí nebo mohou být nakaženi od infikované drůbeže. S ohledem na podíl volně žijících stěhovavých ptáků na rozšíření influenzy ptáků z Asie do Evropy v roce 2005 a 2006 je vhodné omezit dovoz ptáků kromě drůbeže pouze na ptáky chované v zajetí.
(7)
Zřídkakdy je možné s jistotou od sebe odlišit ptáky, kteří byli odchyceni ve volné přírodě, a ptáky chované v zajetí. Způsoby označování se mohou používat u obou druhů ptáků, a nelze je tedy od sebe odlišit. Je tudíž vhodné omezit dovoz ptáků kromě drůbeže na chovná zařízení schválená příslušnými orgány třetí země vývozu a stanovit některé minimální podmínky pro takové schválení.
(8)
Dovezení ptáci by se měli přepravovat přímo do schváleného karanténního zařízení nebo střediska v příslušném členském státě, kde by měli zůstat, dokud se nevyloučí nákaza influenzou ptáků nebo virem newcastleské choroby.
(9)
V případě podezření na influenzu ptáků nebo newcastleskou chorobu ve schváleném karanténním zařízení nebo jednotce schváleného karanténního střediska je vhodné počkat, dokud se podezření nepotvrdí, aby byly před započetím utrácení a likvidace ptáků v postižených zařízeních vyloučeny jakékoli jiné příčiny příznaků nákazy.
(10)
Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (5) byla přijata, aby se zohlednily zkušenosti získané v oblasti tlumení influenzy ptáků. Na základě této směrnice bylo přijato rozhodnutí Komise 2006/437/ES ze dne 4. srpna 2006, kterým se schvaluje Diagnostická příručka pro influenzu ptáků podle směrnice Rady 2005/94/ES (6) (dále jen „diagnostická příručka“), kterým se na úrovni Unie stanoví diagnostické postupy, metody odběru vzorků a kritéria hodnocení výsledků laboratorních testů k potvrzení ohniska influenzy ptáků. K uvedenému rozhodnutí by se mělo přihlédnout v rámci režimů testování influenzy ptáků ve schválených karanténních zařízeních a střediscích.
(11)
Je vhodné stanovit další dovozní postupy pro přepravu ze stanoviště hraniční kontroly do schválených karanténních zařízení nebo středisek po vstupu do Unie, aby bylo zajištěno, že dovezení ptáci dorazí do určeného schváleného karanténního zařízení nebo střediska v přiměřené časové lhůtě.
(12)
Seznam schválených karanténních zařízení a středisek, který mají vydat členské státy by měl splňovat určité minimální podmínky.
(13)
Na některé dovozy ptáků se vztahují jiné právní předpisy Unie. Měly by tudíž být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(14)
Veterinární riziko spojené s poštovními holuby, kteří jsou dovezeni do Unie za účelem vypuštění k letu zpět do jejich místa původu, je takové, že by měli být vyjmuti z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(15)
Kromě toho veterinární podmínky některých třetích zemí jsou stejné jako podmínky stanovené právními předpisy Unie. Dovoz ptáků z těchto zemí by proto měl být vyjmut z rozsahu tohoto nařízení.
(16)
Lze rovněž uvážit některé výjimky pro ptáky, u nichž se prokáže, že byli nakaženi nízkopatogenní influenzou ptáků a newcastleskou chorobou ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku, pokud výskyt nákazy neohrožuje nákazový status Unie.
(17)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Unie ze třetích zemí a jejich částí uvedených v příloze I a karanténní podmínky pro takový dovoz.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se týká živočichů třídy ptáci.
Nevztahuje se však na:
a)
drůbež;
b)
ptáky dovezené v rámci programů ochrany přírody schválených příslušnými orgány členského státu určení;
c)
zvířata v zájmovém chovu uvedená v čl. 1 třetím pododstavci směrnice 92/65/EHS doprovázející svého majitele;
d)
ptáky určené pro ZOO, cirkusy, zábavní parky nebo pokusy;
e)
ptáky určené pro organizace, instituty nebo střediska schválená podle článku 13 směrnice 92/65/EHS;
f)
poštovní holuby, kteří jsou na území Unie dovezeni ze sousední třetí země, v níž normálně sídlí, a jsou ihned vypuštěni k letu zpět do příslušné třetí země;
g)
ptáky dovezené z Andory, Lichtenštejnska, Monaka, Norska, San Marina, Švýcarska a Vatikánského městského státu.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené ve směrnici 2005/94/ES kromě definice drůbeže v čl. 2 bodě 4 uvedené směrnice. Pro účely tohoto nařízení se „drůbeží“ rozumí kur domácí, krocani a krůty, perličky, kachny, husy, křepelky, holubi, bažanti a koroptve a ptáci nadřádu běžci (Ratitae) chovaní nebo držení v zajetí pro reprodukci, pro produkci masa nebo konzumních vajec nebo pro dodávku k zazvěření.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„ptáky“ se rozumí živočichové třídy ptáci kromě těch uvedených v čl. 2 druhém odstavci;
b)
„schváleným chovným zařízením“ se rozumí:
i)
zařízení používané výhradně k chovu ptáků a
ii)
zařízení, v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem vyvážející třetí země schváleno jakožto zařízení splňující podmínky stanovené v článku 4 a v příloze II;
c)
„ptáky chovanými v zajetí“ se rozumí ptáci, kteří nebyli odchyceni ve volné přírodě, ale vylíhli se a byli chováni v zajetí a pocházejí z rodičů, kteří se spářili nebo byli jinak oplodněni v zajetí;
d)
„bezešvým uzavřeným kroužkem na noze“ se rozumí kroužek nebo pásek v průběžném kruhu bez přerušení nebo skloubení, který není žádným způsobem porušen a je tak veliký, aby se nedal sejmout, až končetina plně doroste, pokud se aplikuje v prvních dnech života, a který byl pro tento účel komerčně vyroben;
e)
„schváleným karanténním zařízením“ se rozumí areál jiný než karanténní střediska:
i)
v němž se provádí karanténa dovezených ptáků,
ii)
v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem schváleno jakožto zařízení splňující minimální podmínky stanovené v článku 6 a v příloze IV;
f)
„schváleným karanténním střediskem“ se rozumí areál:
i)
v němž se provádí karanténa dovezených ptáků,
ii)
obsahující určitý počet jednotek, které jsou vzájemně provozně a fyzicky odděleny a kde každá jednotka obsahuje pouze ptáky ze stejné zásilky, se stejným nákazovým statusem, a tedy tvořící jednu epizootologickou jednotku,
iii)
v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem schváleno jakožto zařízení splňující minimální podmínky stanovené v článku 6 a příloze IV;
g)
„ověřovacími ptáky“ se rozumí drůbež, která je používána jako diagnostická pomůcka během karantény;
h)
„diagnostickou příručkou“ se rozumí Diagnostická příručka pro influenzu ptáků stanovená v příloze rozhodnutí 2006/437/ES.
Článek 4
Schválená chovná zařízení
Schválená chovná zařízení musí splňovat tyto podmínky:
a)
chovné zařízení musí byt schváleno příslušným orgánem v souladu s podmínkami stanovenými v příloze II a musí mu být přiděleno číslo schválení;
b)
číslo schválení musí tento orgán sdělit Komisi;
c)
název a číslo schválení chovného zařízení musí být uvedeny v seznamu chovných zařízení vypracovaném Komisí;
d)
schválení chovného zařízení musí příslušný orgán neprodleně odejmout nebo pozastavit, pokud toto zařízení již nesplňuje podmínky stanovené v příloze II, a musí o tom ihned informovat Komisi.
Článek 5
Podmínky dovozu
Dovoz ptáků se povolí pouze tehdy, pokud ptáci splňují tyto podmínky:
a)
jedná se o ptáky chované v zajetí;
b)
ptáci musí pocházet ze třetích zemí nebo jejich částí uvedených v příloze I;
c)
ptáci pocházejí ze schválených chovných zařízení, která splňují podmínky stanovené v článku 4;
d)
ptáci byli sedm až čtrnáct dní před zasláním podrobeni laboratornímu testu zjišťování viru s negativními výsledky pro všechny viry influenzy ptáků a newcastleské choroby;
e)
ptáci nebyli očkováni proti influenze ptáků;
f)
ptáky doprovází veterinární osvědčení v souladu se vzorem stanoveným v příloze III (dále jen „veterinární osvědčení“);
g)
ptáci jsou označeni individuálními identifikačními čísly prostřednictvím individuálně značeného bezešvého uzavřeného kroužku na noze nebo mikročipu v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 865/2006 (7);
h)
individuální identifikační čísla kroužků na noze nebo mikročipů stanovených v písmenu g) musí obsahovat alespoň:
-
kód ISO vyvážející třetí země provádějící identifikaci,
-
specifické pořadové číslo;
i)
individuální identifikační číslo stanovené v písmenu g) musí být zaznamenáno ve veterinárním osvědčení;
j)
ptáci jsou přepravováni v nových kontejnerech, které jsou na vnější straně jednotlivě označeny identifikačním číslem, které odpovídá identifikačnímu číslu uvedenému ve veterinárním osvědčení.
Článek 6
Schválená karanténní zařízení a střediska
Schválená karanténní zařízení a střediska musí splňovat minimální podmínky stanovené v příloze IV.
Každý členský stát vypracuje a průběžně aktualizuje seznam karanténních zařízení a středisek a jejich čísel schválení a zpřístupní jej Komisi, ostatním členským státům a veřejnosti.
Článek 7
Přímá přeprava ptáků do schválených karanténních zařízení nebo středisek
Ptáci se přepravují přímo ze stanoviště hraniční kontroly do schváleného karanténního zařízení nebo střediska v klecích nebo bednách.
Celková doba cesty z tohoto stanoviště do karanténního zařízení nebo střediska nesmí za normálních okolností přesáhnout devět hodin.
Používají-li se pro tuto přepravu vozidla, jsou příslušným orgánem zapečetěna neporušitelnou plombou.
Článek 8
Osvědčení
Dovozci nebo jejich zástupci poskytnou písemné osvědčení, že se ptáci přijímají ke karanténě, a to v úředním jazyce členského státu vstupu a podepsané osobou odpovědnou za karanténní zařízení nebo středisko.
Osvědčení:
a)
jasně uvádí název, adresu a číslo schválení karanténního zařízení nebo střediska;
b)
se zasílá na stanoviště hraniční kontroly e-mailem nebo faxem, dříve než tam dorazí zásilka, nebo je předloží dovozce nebo jeho zástupce, dříve než jsou ptáci ze stanoviště hraniční kontroly propuštěni.
Článek 9
Tranzit ptáků v Unii
Vstupují-li ptáci do Unie přes členský stát, který není státem určení, přijmou se veškerá opatření v zájmu zajištění toho, aby se zásilka dostala do plánovaného členského státu určení.
Článek 10
Kontrola přepravy ptáků
1. Pokud právní předpisy Unie stanoví sledování ptáků mezi stanovištěm hraniční kontroly a schváleným karanténním zařízením nebo střediskem v místě určení, zajistí se tato výměna informací:
a)
úřední veterinární lékař odpovědný za stanoviště hraniční kontroly oznámí prostřednictvím sítě TRACES příslušnému orgánu odpovědnému za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení zásilky místo původu a místo určení ptáků;
b)
osoba odpovědná za schválené karanténní zařízení nebo středisko určení oznámí do jednoho pracovního dne od doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska úřednímu veterinárnímu lékaři odpovědnému za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení e-mailem nebo faxem doručení zásilky na místo určení;
c)
úřední veterinární lékař odpovědný za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení zásilky oznámí do tří pracovních dnů od doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska prostřednictvím sítě TRACES úřednímu veterinárnímu lékaři odpovědnému za stanoviště hraniční kontroly, který mu oznámil odeslání zásilky, že zásilka dorazila na místo určení.
2. Pokud se příslušnému orgánu odpovědnému za stanoviště hraniční kontroly potvrdí, že ptáci, kteří měli být podle prohlášení odesláni do schváleného karanténního zařízení nebo střediska, nedorazili na místo svého určení do tří pracovních dnů od předpokládaného data doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska, přijme příslušný orgán vhodná opatření vůči osobě odpovědné za zásilku.
Článek 11
Karanténní opatření
1. Ptáci se podrobí karanténě trvající nejméně 30 dní ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku (dále jen „karanténa“).
2. Alespoň na začátku a konci karantény každé zásilky zkontroluje úřední veterinární lékař karanténní podmínky, včetně prověření záznamů o úhynu a klinického vyšetření ptáků ve schváleném karanténním zařízení nebo v každé jednotce schváleného karanténního střediska.
Úřední veterinární lékař však provádí kontroly častěji, pokud to vyžaduje nákazová situace.
Článek 12
Vyšetření, odběry vzorků a testování, které je třeba u zásilky provádět v průběhu karantény
1. Postupy vyšetření, odběru vzorků a testování influenzy ptáků a newcastleské choroby stanovené v příloze V se provádějí po doručení ptáků do karantény.
2. Využívá-li se ověřovacích ptáků, použije se ve schváleném karanténním zařízení nebo v každé jednotce schváleného karanténního střediska nejméně 10 těchto ověřovacích ptáků.
3. Ověřovací ptáci použití k vyšetření, odběru vzorků a testování:
a)
jsou nejméně tři týdny staří a pro tyto účely se použijí jen jednou;
b)
jsou pro účely identifikace kroužkovaní nebo jsou označeni jinou neodstranitelnou identifikací;
c)
nejsou očkováni a jsou v průběhu čtrnácti dní před datem začátku karantény ověřeni jako séronegativní na influenzu ptáků a newcastleskou chorobu;
d)
jsou umístěni do schváleného karanténního zařízení nebo do jednotky schváleného karanténního střediska před vypuštěním ptáků do společného vzdušného prostoru a co nejblíže těmto ptákům tak, aby byl zajištěn úzký kontakt ověřovacích ptáků a trusu ptáků v karanténě.
Článek 13
Postup v případě podezření na nákazu ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku
1. Pokud v průběhu karantény vznikne ve schváleném karanténním zařízení podezření, že jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovací ptáci jsou nakaženi influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, přijmou se tato opatření:
a)
příslušný orgán zavede nad tímto schváleným karanténním zařízením úřední dohled;
b)
těmto ptákům a ověřovacím ptákům se odeberou vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V a budou příslušným způsobem vyšetřeny;
c)
žádní ptáci se nedostanou do schváleného karanténního zařízení, ani jej neopustí, dokud se podezření nevyvrátí.
2. Pokud se podezření na influenzu nebo newcastleskou chorobu v postiženém schváleném karanténním zařízení podle odstavce 1 potvrdí, přijmou se následující opatření:
a)
všichni ptáci a ověřovací ptáci v uvedeném schváleném karanténním zařízení se utratí a zlikvidují;
b)
schválené karanténní zařízení se vyčistí a vydezinfikuje;
c)
po dobu 21 dní po závěrečném očištění a vydezinfikování se nedostanou do schváleného karanténního zařízení žádní ptáci.
3. Pokud v průběhu karantény vznikne ve schváleném karanténním středisku podezření, že jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovacích ptáků v jednotce karanténního střediska jsou nakaženi influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, přijmou se tato opatření:
a)
příslušný orgán zavede nad tímto schváleným karanténním střediskem úřední dohled;
b)
uvedeným ptákům a ověřovacím ptákům se odeberou vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V a budou příslušným způsobem vyšetřeny;
c)
žádní ptáci se nedostanou do schváleného karanténního střediska, ani jej neopustí, dokud se podezření nevyvrátí.
4. Pokud se podezření na influenzu nebo newcastleskou chorobu v postižené jednotce schváleného karanténního střediska podle odstavce 3 potvrdí, přijmou se následující opatření:
a)
všichni ptáci a ověřovací ptáci v postižené jednotce uvedeného schváleného karanténního střediska se utratí a zlikvidují;
b)
dotčená jednotka se vyčistí a vydezinfikuje;
c)
odeberou se tyto vzorky:
i)
používají-li se ověřovací ptáci, musí se nejdříve po 21 dnech po závěrečném očištění a vydezinfikování dotčené jednotky odebrat ověřovacím ptákům v ostatních karanténních jednotkách vzorky pro sérologické vyšetření stanovené v příloze V, nebo
ii)
nepoužívají-li se ověřovací ptáci, musí se v průběhu 7 až 15 dnů po závěrečném očištění a vydezinfikování odebrat ptákům v ostatních karanténních jednotkách vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V;
d)
žádný pták neopustí příslušné schválené karanténní středisko, dokud nejsou výsledky odběru vzorků uvedeného v písmenu c) potvrzeny jako negativní.
5. Členské státy uvědomí Komisi o všech opatřeních přijatých podle tohoto článku.
Článek 14
Výjimky týkající se pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků nebo newcastleské choroby ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku
1. Pokud se v průběhu karantény prokáže, že je jeden nebo několik ptáků a/nebo ověřovacích ptáků nakaženo nízkopatogenní influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, mohou příslušné orgány na základě posouzení rizik udělit výjimky z opatření stanovených v čl. 13 odst. 2 písm. a) a čl. 13 odst. 4 písm. a), pokud tyto výjimky neohrožují tlumení nákazy (dále jen „výjimka“).
Členské státy o veškerých těchto výjimkách neprodleně uvědomí Komisi.
2. Pokud úřední veterinární lékař provádí kontrolu ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku, jemuž byla udělena výjimka, a prokáže se, že je jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovacích ptáků nakaženo nízkopatogenní influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, použijí se opatření stanovená v odstavcích 3 až 7.
Členské státy o veškerých těchto opatřeních neprodleně uvědomí Komisi.
3. V případě pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků se namísto standardních vzorků, jak je uvedeno v diagnostické příručce, odeberou za účelem laboratorního testu následující vzorky, a to 21 dní po datu posledního pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků ve schváleném karanténním zařízení nebo z každé jednotky schváleného karanténního střediska, a dále pak v intervalech 21 dní:
a)
vzorky z jakýchkoli uhynulých ověřovacích ptáků nebo jiných ptáků přítomných v době odběru vzorků;
b)
tracheální/orofaryngeální a kloakální výtěr alespoň 60 ptáků nebo všech ptáků přítomných ve schváleném karanténním zařízení nebo dotčené jednotce schváleného karanténního střediska, je-li jejich počet nižší než 60, nebo v případě, že se jedná o malé ptáky a exotické druhy, nejsou zvyklí na manipulaci, anebo pokud by manipulace s nimi byla pro člověka nebezpečná, se musí odebrat vzorky čerstvého trusu; odebírání vzorků a jejich laboratorní testování se musí provádět do té doby, než se získají dva po sobě následující negativní laboratorní výsledky, které jsou provedeny v intervalu nejméně 21 dní.
Příslušný orgán však může na základě výsledku posouzení rizik udělit výjimku, pokud jde o velikost vzorku stanovenou v tomto odstavci.
4. V případě pozitivního nálezu newcastleské choroby může příslušný orgán udělit výjimku, pouze pokud je 30 dní po posledním případu uhynutí následkem této choroby nebo klinického zotavení z ní proveden odběr vzorků podle bodů 1 a 2 přílohy V, bez ohledu na uvedenou časovou lhůtu, s negativními výsledky.
5. Ptáci by neměli být vypuštěni z karantény, dokud neuplyne alespoň doba laboratorního testování stanovená v odstavci 3.
6. Schválené karanténní zařízení nebo příslušná jednotka schváleného karanténního střediska je po vyprázdnění vyčištěna a vydezinfikována. Všechny věci nebo odpad, které mohly být kontaminovány, jakož i veškerý odpad nashromážděný v průběhu doby laboratorního testování stanovené v odstavci 3 jsou po jejím skončení odstraněny tak, aby se zajistilo, že se patogen nešíří, a jsou zlikvidovány způsobem zaručujícím zničení přítomných virů nízkopatogenní influenzy ptáků nebo newcastleské choroby.
7. Opětovné obsazení schváleného karanténního zařízení nebo střediska se provede nejdříve 21 dní po datu konečného očištění a vydezinfikování, jak je stanoveno v odstavci 6.
Článek 15
Postup v případě podezření na chlamydiózu
Pokud během karantény ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku vznikne nebo je potvrzeno podezření, že papouškovití jsou infikováni mikroorganismem Chlamydophila psittaci, ošetří se všichni ptáci v zásilce metodou schválenou příslušným orgánem a karanténa se prodlouží na nejméně dva měsíce po posledním zaznamenaném případu.
Článek 16
Uvolnění z karantény
Ptáci mohou být uvolněni z karantény ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku pouze na základě písemného povolení úředního veterinárního lékaře.
Článek 17
Požadavky na oznamování a podávání zpráv
1. Členské státy uvědomí Komisi do 24 hodin o všech případech influenzy ptáků nebo newcastleské choroby zjištěných ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku.
2. Členské státy sdělují Komisi každoročně tyto informace:
a)
počet ptáků dovezených prostřednictvím schválených karanténních zařízení a středisek podle druhů a podle schválených chovných zařízení původu;
b)
informace ohledně míry úhynu dovezených ptáků v době mezi zahájením postupu pro vydání veterinárního osvědčení v zemi původu a ukončením období karantény;
c)
počet případů pozitivních nálezů influenzy ptáků, newcastleské choroby a mikroorganismu Chlamydophila psittaci ve schválených karanténních zařízeních nebo střediscích.
Článek 18
Náklady na karanténu
Veškeré náklady na karanténu vzniklé použitím tohoto nařízení nese dovozce.
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 318/2007 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. ledna 2013.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 139/2013 DER KOMMISSION
vom 7. Januar 2013
zur Festlegung der Veterinärbedingungen für die Einfuhr bestimmter Vogelarten in die Union sowie der dafür geltenden Quarantänebedingungen
(Kodifizierter Text)
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Richtlinie 91/496/EWG des Rates vom 15. Juli 1991 zur Festlegung von Grundregeln für die Veterinärkontrollen von aus Drittländern in die Gemeinschaft eingeführten Tieren und zur Änderung der Richtlinien 89/662/EWG, 90/425/EWG und 90/675/EWG (1), insbesondere auf Artikel 10 Absatz 3 Unterabsatz 2 und Artikel 10 Absatz 4 Buchstabe b) Unterabsatz 2,
gestützt auf die Richtlinie 92/65/EWG des Rates vom 13. Juli 1992 über die tierseuchenrechtlichen Bedingungen für den Handel mit Tieren, Samen, Eizellen und Embryonen in der Gemeinschaft sowie für ihre Einfuhr in die Gemeinschaft, soweit sie diesbezüglich nicht den spezifischen Gemeinschaftsregelungen nach Anhang A Abschnitt I der Richtlinie 90/425/EWG unterliegen (2), insbesondere auf Artikel 17 Absatz 2 Buchstabe b, Artikel 17 Absatz 3 und Artikel 18 Absatz 1 erster und vierter Gedankenstrich,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Verordnung (EG) Nr. 318/2007 der Kommission vom 23. März 2007 zur Festlegung der Veterinärbedingungen für die Einfuhr bestimmter Vogelarten in die Gemeinschaft sowie der dafür geltenden Quarantänebedingungen (3) ist mehrfach und in wesentlichen Punkten geändert worden (4). Aus Gründen der Übersichtlichkeit und Klarheit empfiehlt es sich daher, die genannte Verordnung zu kodifizieren.
(2)
Nach den Ausbrüchen der durch den asiatischen Virusstamm verursachten hoch pathogenen Aviären Influenza 2004 in Südostasien hat die Kommission mehrere Entscheidungen erlassen, mit denen unter anderem die Einfuhr anderer Vogelarten als Geflügel aus den betroffenen Drittländern untersagt wurde.
(3)
Um ein Verzeichnis der Risiken im Zusammenhang mit der Einfuhr in Gefangenschaft gehaltener Vögel anlegen zu können, ersuchte die Kommission am 13. April 2005 die Europäische Behörde für Lebensmittelsicherheit (EFSA) um eine wissenschaftliche Stellungnahme zu den Risiken im Zusammenhang mit der Einfuhr gefangener Wildvögel und in Gefangenschaft gezüchteter Vögel aus Drittländern.
(4)
Auf dieses Ersuchen hin verabschiedete das Gremium für Tiergesundheit und Tierschutz der EFSA auf seiner Sitzung vom 26./27. Oktober 2006 ein wissenschaftliches Gutachten zu den Risiken für Tiergesundheit und Tierschutz, die sich aus der Einfuhr von anderen Vogelarten als Geflügel in die Union ergeben. In diesem Gutachten werden potenzielle Instrumente und Optionen genannt, durch die Risiken für die Tiergesundheit im Zusammenhang mit der Einfuhr anderer Vogelarten als Geflügel verringert werden können.
(5)
Eine der Empfehlungen aus dem wissenschaftlichen Gutachten der EFSA betrifft Kontrollen in den Drittländern, die andere Vogelarten als Geflügel in die Union ausführen. Verbesserungen am Ausfuhrort dürften die Wahrscheinlichkeit, dass infizierte Vögel zur Einfuhr in die Union vorgeführt werden, am wirksamsten verringern. Deshalb sollten in dieser Verordnung die Einfuhrbedingungen dahin gehend festgelegt werden, dass nur Einfuhren aus Drittländern zulässig sind, denen die Einfuhr der betreffenden Vogelarten in die Union gestattet ist.
(6)
Eine weitere Empfehlung der EFSA betrifft die Einfuhr gefangener Wildvögel. In dem wissenschaftlichen Gutachten wird das Risiko benannt, das von solchen Vögeln ausgeht, die infolge lateraler Ausbreitung von anderen infizierten Wildvögeln und über die kontaminierte Umgebung sowie infolge des Übergreifens von infiziertem Geflügel infiziert sein können. Angesichts der Rolle von Zugvögeln bei der Ausbreitung der Aviären Influenza von Asien nach Europa in den Jahren 2005 und 2006 sollte die Einfuhr anderer Vogelarten als Geflügel auf in Gefangenschaft gezüchtete Vögel beschränkt werden.
(7)
Gefangene Wildvögel und in Gefangenschaft gezüchtete Vögel sind nur selten mit Sicherheit voneinander zu unterscheiden. Methoden der Kennzeichnung können bei beiden Arten von Vögeln angewandt werden, ohne dass eine Unterscheidung zwischen ihnen möglich ist. Deshalb sollte die Einfuhr anderer Vogelarten als Geflügel auf Zuchtbetriebe beschränkt werden, die von der zuständigen Behörde des Ausfuhrdrittlandes zugelassen wurden, und es sollten bestimmte Mindestanforderungen für eine solche Zulassung festgelegt werden.
(8)
Die eingeführten Vögel sollten auf direktem Wege in eine zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station eines Mitgliedstaats befördert werden, wo sie so lange verbleiben sollten, bis eine Infektion mit dem Virus der Aviären Influenza oder der Newcastle-Krankheit ausgeschlossen ist.
(9)
Besteht in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder in einer Einheit einer zugelassenen Quarantänestation der Verdacht auf eine Infektion mit Aviärer Influenza oder der Newcastle-Krankheit, so ist es angezeigt, die Bestätigung des Verdachts abzuwarten, um andere Ursachen für die Krankheitssymptome auszuschließen, bevor mit der Keulung und Vernichtung der Vögel in den betroffenen Einrichtungen begonnen wird.
(10)
Die Richtlinie 2005/94/EG des Rates vom 20. Dezember 2005 mit Gemeinschaftsmaßnahmen zur Bekämpfung der Aviären Influenza und zur Aufhebung der Richtlinie 92/40/EWG (5) wurde erlassen, um den bei der Bekämpfung der Aviären Influenza gewonnenen Erkenntnissen Rechnung zu tragen. Auf der Grundlage dieser Richtlinie wurde die Entscheidung 2006/437/EG vom 4. August 2006 über die Genehmigung eines Handbuchs zur Diagnose der Aviären Influenza gemäß der Richtlinie 2005/94/EG des Rates (6) („Diagnosehandbuch“ genannt) angenommen, mit der Diagnoseverfahren, Vorschriften für die Entnahme von Proben sowie Kriterien für die Bewertung der Ergebnisse von Laboranalysen zur Bestätigung eines Verdachts auf Aviäre Influenza auf Unionsebene festgelegt werden. Diese Entscheidung sollte hinsichtlich der Testverfahren für Aviäre Influenza in zugelassenen Quarantäneeinrichtungen und -stationen berücksichtigt werden.
(11)
Es sollten weitere Verfahren für die Verbringung von der Grenzkontrollstelle zu den zugelassenen Quarantäneeinrichtungen und -stationen bei der Einfuhr in die Union festgelegt werden, um zu gewährleisten, dass eingeführte Vögel innerhalb einer vernünftigen Frist in die vorgesehene zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station gelangen.
(12)
Zugelassene Quarantäneeinrichtungen und -stationen, deren Liste von den Mitgliedstaaten zu veröffentlichen ist, sollten gewisse Mindestbedingungen erfüllen.
(13)
Bestimmte Einfuhren von Vögeln fallen unter andere Unionsvorschriften. Sie sollten daher vom Anwendungsbereich dieser Verordnung ausgenommen werden.
(14)
Das Tiergesundheitsrisiko durch Brieftauben, die in die Union verbracht und dort freigelassen werden, damit sie von dort zu ihrem Herkunftsort zurückfliegen, sollte vom Anwendungsbereich dieser Verordnung ausgenommen werden.
(15)
Außerdem gelten in bestimmten Drittländern Veterinärbedingungen, die mit den in den Unionsvorschriften festgelegten Bedingungen gleichwertig sind. Daher sollte die Einfuhr von Vögeln aus diesen Ländern vom Anwendungsbereich dieser Verordnung ausgenommen werden.
(16)
Für Vögel, bei denen in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station eine Infektion mit der niedrig pathogenen Aviären Influenza oder der Newcastle-Krankheit festgestellt wird, sollten bestimmte Ausnahmen in Fällen in Erwägung gezogen werden, in denen das Auftreten der Krankheit kein Risiko für den Tiergesundheitsstatus der Union darstellt.
(17)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Gegenstand
Die vorliegende Verordnung dient der Festlegung der Veterinärbedingungen für die Einfuhr bestimmter Vogelarten aus den in Anhang I aufgeführten Drittländern und Drittlandgebieten in die Union sowie der dafür geltenden Quarantänebedingungen.
Artikel 2
Anwendungsbereich
Diese Verordnung gilt für Tiere von Vogelarten.
Sie gilt jedoch nicht für
a)
Geflügel;
b)
Vögel, die im Rahmen von Artenschutzprogrammen eingeführt werden, die von der zuständigen Behörde im Bestimmungsmitgliedstaat genehmigt wurden;
c)
Heimtiere gemäß Artikel 1 Absatz 3 der Richtlinie 92/65/EWG, die sich in Begleitung ihres Besitzers befinden;
d)
Vögel, die für Zoos, Zirkusse, Vergnügungsparks oder Tierversuche bestimmt sind;
e)
Vögel, die für gemäß Artikel 13 der Richtlinie 92/65/EWG zugelassene Einrichtungen, Institute oder Zentren bestimmt sind;
f)
Brieftauben, die in die Union aus einem benachbarten Drittland eingeführt werden, in dem sie normalerweise gehalten werden, und anschließend sofort in der Erwartung freigelassen werden, dass sie in dieses Drittland zurückfliegen;
g)
Vögel, die aus Andorra, Liechtenstein, Monaco, Norwegen, San Marino, der Schweiz oder dem Staat Vatikanstadt eingeführt werden.
Artikel 3
Definitionen
Für die Zwecke der vorliegenden Verordnung gelten die Definitionen der Richtlinie 2005/94/EG, mit Ausnahme der Definition von Geflügel in Artikel 2 Nummer 4 der genannten Richtlinie. Für die Zwecke der vorliegenden Verordnung bezeichnet der Begriff „Geflügel“ Geflügel, Truthühner, Perlhühner, Enten, Gänse, Wachteln, Tauben, Fasane, Rebhühner und Laufvögel (Ratitae), die zu Zuchtzwecken, zur Fleisch- oder Eiererzeugung für den Verzehr oder zur Aufstockung der Wildgeflügelbestände in Gefangenschaft aufgezogen oder gehalten werden.
Weiterhin bezeichnet der Begriff
a)
„Vögel“ Tiere der Vogelarten, die nicht unter Artikel 2 Absatz zwei fallen;
b)
„zugelassener Zuchtbetrieb“
i)
einen ausschließlich zur Zucht von Vögeln genutzten Betrieb,
ii)
der von der zuständigen Behörde des ausführenden Drittlandes im Hinblick auf die Einhaltung der Anforderungen gemäß Artikel 4 und Anhang II inspiziert und zugelassen wurde;
c)
„in Gefangenschaft gezüchtete Vögel“ Vögel, die nicht als Wildvögel gefangen wurden, sondern in Gefangenschaft geboren und aufgezogen wurden und von Elterntieren stammen, die sich in Gefangenschaft gepaart haben oder denen auf andere Weise in Gefangenschaft Gameten übertragen wurden;
d)
„nahtlos verschlossener Beinring“ einen Ring oder ein Band in einem fortlaufenden Kreis ohne Unterbrechung oder Fuge, der in keiner Weise manipuliert wurde, der von einer Größe ist, dass er nach vollständigem Auswachsen des Beins nicht entfernt werden kann, wenn er in den ersten Tagen des Lebens eines Vogels angebracht wurde, und der für diese Zwecke gewerblich hergestellt worden ist;
e)
„zugelassene Quarantäneeinrichtung“ einen anderen Betrieb als eine Quarantänestation,
i)
in dem eingeführte Vögel in Quarantäne gehalten werden;
ii)
der von der zuständigen Behörde im Hinblick auf die Einhaltung der Mindestanforderungen gemäß Artikel 6 und Anhang IV inspiziert und zugelassen wurde;
f)
„zugelassene Quarantänestation“ einen Betrieb,
i)
in dem eingeführte Vögel in Quarantäne gehalten werden;
ii)
der eine Reihe von Einheiten umfasst, die betrieblich und räumlich voneinander getrennt sind und in denen jeweils nur Vögel derselben Sendung und mit demselben Gesundheitsstatus gehalten werden, so dass er eine einzige epidemiologische Einheit bildet;
iii)
der von der zuständigen Behörde im Hinblick auf die Einhaltung der Mindestanforderungen gemäß Artikel 6 und Anhang IV inspiziert und zugelassen wurde;
g)
„Sentinelvögel“ Geflügel, das zu Diagnosezwecken in Quarantäne gehalten wird;
h)
„Diagnosehandbuch“ das Diagnosehandbuch zum Nachweis der Aviären Influenza gemäß dem Anhang zur Entscheidung 2006/437/EG.
Artikel 4
Zugelassene Zuchtbetriebe
Zugelassene Zuchtbetriebe müssen folgende Voraussetzungen erfüllen:
a)
der Zuchtbetrieb muss von der zuständigen Behörde gemäß Anhang II zugelassen sein und über eine Zulassungsnummer verfügen;
b)
diese Zulassungsnummer muss der Kommission von dieser Behörde gemeldet worden sein;
c)
Name und Zulassungsnummer des Zuchtsbetriebs müssen in einer Liste der Zuchtbetriebe aufgeführt sein, die von der Kommission erstellt wird;
d)
die Zulassung des Zuchtbetriebs wird von der zuständigen Behörde unverzüglich entzogen oder ausgesetzt, wenn dieser die Anforderungen des Anhangs II nicht mehr erfüllt; die Kommission ist hiervon unverzüglich in Kenntnis zu setzen.
Artikel 5
Einfuhrbedingungen
Die Einfuhr von Vögeln ist nur dann gestattet, wenn diese folgende Voraussetzungen erfüllen:
a)
die Vögel wurden in Gefangenschaft gezüchtet;
b)
die Vögel müssen aus den in Anhang I aufgeführten Drittländern oder Drittlandgebieten stammen;
c)
die Vögel stammen aus zugelassenen Zuchtbetrieben, die die Voraussetzungen des Artikels 4 erfüllen;
d)
die Vögel wurden 7 bis 14 Tage vor dem Versand einer Laboruntersuchung auf das Virus der Aviären Influenza und der Newcastle-Krankheit mit negativen Ergebnissen unterzogen;
e)
die Vögel wurden nicht gegen Aviäre Influenza geimpft;
f)
den Vögeln liegt eine Veterinärbescheinigung nach dem Muster in Anhang III bei (im Folgenden „Veterinärbescheinigung“ genannt);
g)
die Vögel sind durch eine individuelle Identifikationsnummer auf einem eindeutig gekennzeichneten, nahtlos verschlossenen Beinring oder einem Mikrochip gemäß Artikel 66 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 865/2006 der Kommission (7) gekennzeichnet;
h)
die individuelle Identifikationsnummer auf dem Beinring oder Mikrochip gemäß Buchstabe g muss mindestens folgendes enthalten:
-
den ISO-Code des ausführenden Drittlandes, das die Kennzeichnung vornimmt;
-
eine eindeutige Seriennummer;
i)
die individuelle Identifikationsnummer gemäß Buchstabe g muss in der Veterinärbescheinigung eingetragen sein;
j)
die Vögel werden in neuen Behältern befördert, die außen einzeln mit einer Identifikationsnummer versehen sind, die mit der Identifikationsnummer in der Veterinärbescheinigung übereinstimmen muss.
Artikel 6
Zugelassene Quarantäneeinrichtungen und -stationen
Zugelassene Quarantäneeinrichtungen und -stationen müssen den in Anhang IV genannten Mindestanforderungen genügen.
Jeder Mitgliedstaat erstellt eine Liste der zugelassenen Quarantäneeinrichtungen und -stationen und ihrer Zulassungsnummern, hält diese Liste auf dem aktuellen Stand und stellt sie der Kommission, den übrigen Mitgliedstaaten und der Öffentlichkeit zur Verfügung.
Artikel 7
Direktbeförderung von Vögeln zu zugelassenen Quarantäneeinrichtungen und -stationen
Die Vögel werden in Käfigen oder Kisten von der Grenzkontrollstelle direkt zu einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station befördert.
Die Gesamtbeförderungszeit von dieser Stelle zur Quarantäneeinrichtung bzw. -station darf in der Regel neun Stunden nicht überschreiten.
Werden zur Beförderung Fahrzeuge eingesetzt, so sind diese von den zuständigen Behörden mit einer Entnahmesicherung zu versehen.
Artikel 8
Bescheinigung
Der Einführer oder sein Vertreter legt eine schriftliche Bescheinigung in einer Amtssprache des Eingangsmitgliedstaats vor, die von der für die Quarantäneeinrichtung oder -station verantwortlichen Person abgezeichnet ist und mit der bestätigt wird, dass die Vögel zur Quarantäne aufgenommen werden.
Diese Bescheinigung
a)
muss klar ersichtlich den Namen, die Anschrift und die Zulassungsnummer der Quarantäneeinrichtung oder -station enthalten;
b)
muss der Grenzkontrollstelle per E-Mail oder Fax vor Eintreffen der Sendung in der Kontrollstelle zugehen oder vom Einführer bzw. seinem Vertreter vorgelegt werden, bevor die Vögel die Grenzkontrollstelle verlassen.
Artikel 9
Durchfuhr von Vögeln innerhalb der Union
Werden Vögel über einen anderen Mitgliedstaat als den Bestimmungsmitgliedstaat in die Union eingeführt, so sind alle erforderlichen Maßnahmen zu treffen, um zu gewährleisten, dass die Sendung im vorgesehenen Bestimmungsmitgliedstaat eintrifft.
Artikel 10
Überwachung der Beförderung von Vögeln
(1) Wenn die Unionsvorschriften eine Überwachung der Vögel auf dem Weg von der Grenzkontrollstelle bis zur zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station am Bestimmungsort vorsehen, sind folgende Informationen zu übermitteln:
a)
der für die Grenzkontrollstelle zuständige amtliche Tierarzt informiert die Behörde, die für die zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station am Bestimmungsort der Sendung zuständig ist, mittels des TRACES-Netzwerks über Herkunfts- und Bestimmungsort der Vögel;
b)
die für die zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station am Bestimmungsort zuständige Person informiert per E-Mail oder Fax innerhalb eines Arbeitstages ab dem Datum des Eintreffens der Sendung in der Quarantäneeinrichtung oder -station den amtlichen Tierarzt, der für die zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station am Bestimmungsort zuständig ist, über das Eintreffen der Sendung an ihrem Bestimmungsort;
c)
der für die zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station am Bestimmungsort der Sendung zuständige amtliche Tierarzt informiert mittels des TRACES-Netzwerks innerhalb von drei Arbeitstagen ab dem Datum des Eintreffens der Sendung in der Quarantäneeinrichtung oder -station den für die Grenzkontrollstelle zuständigen amtlichen Tierarzt, der ihn über den Versand der Sendung in Kenntnis gesetzt hat, über das Eintreffen der Sendung an ihrem Bestimmungsort.
(2) Erhält die für die Grenzkontrollstelle zuständige Behörde den Nachweis, dass die für eine zugelassene Quarantäneeinrichtung oder -station deklarierten Vögel nicht innerhalb von drei Arbeitstagen ab dem angenommenen Datum des Eintreffens der Sendung in der Quarantäneeinrichtung oder -station an ihrem Bestimmungsort eingetroffen sind, so trifft die zuständige Behörde geeignete Maßnahmen gegenüber der für die Sendung verantwortlichen Person.
Artikel 11
Quarantänevorschriften
(1) Die Vögel müssen mindestens 30 Tage in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station unter Quarantäne gestellt werden („Quarantäne“).
(2) Mindestens zu Beginn und bei Beendigung der Quarantäne jeder Sendung kontrolliert der amtliche Tierarzt die Quarantänebedingungen. Die Kontrolle schließt eine Prüfung der Mortalitätsraten und eine klinische Untersuchung der Vögel in der zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder in jeder Einheit der zugelassenen Quarantänestation ein.
Der amtliche Tierarzt führt jedoch häufiger Kontrollen durch, wenn die Seuchenlage dies erfordert.
Artikel 12
Während der Quarantäne an einer Sendung vorzunehmende Untersuchungen, Probenahmen und Tests
(1) Die in Anhang V aufgeführten Untersuchungs-, Probenahme- und Testverfahren im Hinblick auf die Aviäre Influenza und die Newcastle-Krankheit werden nach der Aufnahme der Vögel zur Quarantäne durchgeführt.
(2) Bei Verwendung von Sentinelvögeln sind in der zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder in jeder Einheit der zugelassenen Quarantänestation mindestens 10 Sentinelvögel zu verwenden.
(3) Für die Untersuchungs-, Probenahme- und Testverfahren verwendete Sentinelvögel müssen
a)
mindestens drei Wochen alt sein und dürfen nur einmal zu diesem Zweck verwendet werden;
b)
zu Identifikationszwecken beringt oder anderweitig dauerhaft gekennzeichnet sein;
c)
ungeimpft sein und im Hinblick auf die Aviäre Influenza und die Newcastle-Krankheit 14 Tage vor Beginn der Quarantäne als seronegativ befunden worden sein;
d)
innerhalb der zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder einer Einheit der zugelassenen Quarantänestation vor Ankunft der Vögel im gemeinsamen Haltungsraum und so nah wie möglich bei den Vögeln in einer Weise untergebracht sein, dass ein enger Kontakt zwischen den Sentinelvögeln und den Exkrementen der unter Quarantäne gestellten Vögel sichergestellt ist.
Artikel 13
Maßnahmen im Fall eines Krankheitsverdachts in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station
(1) Entsteht im Verlauf der Quarantäne in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung der Verdacht, dass ein Vogel oder mehrere Vögel und/oder Sentinelvögel mit der Aviären Influenza oder der Newcastle-Krankheit infiziert sein könnten, so sind folgende Maßnahmen zu ergreifen:
a)
die zuständige Behörde stellt die zugelassene Quarantäneeinrichtung unter amtliche Überwachung;
b)
es werden Proben für virologische Untersuchungen gemäß Anhang V Nummer 2 von diesen Vögeln und Sentinelvögeln genommen und den Anforderungen entsprechend analysiert;
c)
es dürfen keine Vögel in die zugelassene Quarantäneeinrichtung aufgenommen oder dieser entnommen werden, bis der Verdacht durch einen negativen Befund entkräftet ist.
(2) Wird der Verdacht auf Aviäre Influenza oder die Newcastle-Krankheit in der betroffenen zugelassenen Quarantäneeinrichtung gemäß Absatz 1 bestätigt, so sind folgende Maßnahmen zu ergreifen:
a)
alle Vögel und Sentinelvögel in der zugelassenen Quarantäneeinrichtung werden gekeult und vernichtet;
b)
die zugelassene Quarantäneeinrichtung wird gereinigt und desinfiziert;
c)
es werden keine Vögel vor Ablauf einer Frist von 21 Tagen nach der abschließenden Reinigung und Desinfektion in die zugelassene Quarantäneeinrichtung aufgenommen.
(3) Entsteht im Verlauf der Quarantäne in einer zugelassenen Quarantänestation der Verdacht, dass ein Vogel oder mehrere Vögel und/oder Sentinelvögel in einer Einheit der Quarantänestation mit der Aviären Influenza oder der Newcastle-Krankheit infiziert sein könnten, so sind folgende Maßnahmen zu ergreifen:
a)
die zuständige Behörde stellt die zugelassene Quarantänestation unter amtliche Überwachung;
b)
es werden Proben für virologische Untersuchungen gemäß Anhang V Nummer 2 von diesen Vögeln und Sentinelvögeln genommen und den Anforderungen entsprechend analysiert;
c)
es dürfen keine Vögel in die zugelassene Quarantänestation aufgenommen oder dieser entnommen werden, bis der Verdacht durch einen negativen Befund entkräftet ist.
(4) Wird der Verdacht auf Aviäre Influenza oder die Newcastle-Krankheit in der betroffenen Einheit der zugelassenen Quarantänestation gemäß Absatz 3 bestätigt, so sind folgende Maßnahmen zu ergreifen:
a)
alle Vögel und Sentinelvögel in der betroffenen Einheit der zugelassenen Quarantänestation werden gekeult und vernichtet;
b)
die betroffene Einheit wird gereinigt und desinfiziert;
c)
es werden folgende Proben genommen:
i)
bei Verwendung von Sentinelvögeln sind frühestens 21 Tage nach der abschließenden Reinigung und Desinfektion der betroffenen Einheit Proben für die serologische Untersuchung gemäß Anhang V von Sentinelvögeln in den übrigen Quarantäneeinheiten zu nehmen; oder
ii)
werden keine Sentinelvögel verwendet, sind 7 bis 15 Tage nach der abschließenden Reinigung und Desinfektion Proben für die virologische Untersuchung gemäß Anhang V Nummer 2 von Vögeln in den übrigen Quarantäneeinheiten zu nehmen;
d)
die Vögel dürfen die zugelassene Quarantänestation so lange nicht verlassen, bis der Befund der unter Buchstabe c beschriebenen Untersuchungen als negativ bestätigt wurde.
(5) Die Mitgliedstaaten unterrichten die Kommission über alle gemäß diesem Artikel getroffenen Maßnahmen.
Artikel 14
Ausnahmen bei positivem Befund der niedrig pathogenen Aviären Influenza oder der Newcastle-Krankheit in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station
(1) Wenn während der Quarantäne bei einem Vogel oder mehreren Vögeln und/oder Sentinelvögeln eine Infektion mit der niedrig pathogenen Aviären Influenza (NPAI) oder der Newcastle-Krankheit festgestellt wird, kann die zuständige Behörde auf der Grundlage einer Risikobewertung Ausnahmen von den Maßnahmen gemäß Artikel 13 Absatz 2 Buchstabe a und Absatz 4 Buchstabe a gewähren, sofern solche Ausnahmen die Seuchenbekämpfung nicht gefährden (im Folgenden „Ausnahme“ genannt).
Die Mitgliedstaaten setzen die Kommission von solchen Ausnahmen unverzüglich in Kenntnis.
(2) Stellt ein amtlicher Tierarzt bei der Inspektion einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station, der eine Ausnahmeregelung gewährt wurde, bei einem Vogel oder mehreren Vögeln und/oder Sentinelvögeln eine Infektion mit der NPAI oder der Newcastle-Krankheit fest, so sind die Maßnahmen gemäß den Nummern 3 bis 7 zu ergreifen.
Die Mitgliedstaaten setzen die Kommission von diesen Maßnahmen unverzüglich in Kenntnis.
(3) Im Falle eines positiven NPAI-Befunds sind anstatt der im Diagnosehandbuch vorgesehenen Standardproben 21 Tage nach dem letzten positiven Befund und dann alle 21 Tage aus der zugelassenen Quarantäneeinrichtung bzw. aus jeder Einheit der zugelassenen Quarantänestation folgende Proben für die Laboruntersuchung zu entnehmen:
a)
Proben der zum Zeitpunkt der Probenahme vorhandenen toten Sentinelvögel oder sonstigen Vögel;
b)
Luftröhren-/Oropharynxabstriche und Kloakenabstriche von mindestens 60 Vögeln oder von allen Vögeln, wenn in der zugelassenen Quarantäneeinrichtung bzw. der betroffenen Einheit der zugelassenen Quarantänestation weniger als 60 Exemplare vorhanden sind; handelt es sich um kleine, exotische Vögel, die den Kontakt mit Menschen nicht gewohnt sind oder deren Handhabung für den Menschen gefährlich wäre, so sind frische Fäkalproben zu sammeln. Die betreffenden Probenahmen und Laboruntersuchungen sind so lang fortzusetzen, bis zwei aufeinanderfolgende negative Laborbefunde vorliegen, deren zeitlicher Abstand mindestens 21 Tage betragen muss.
Die zuständige Behörde kann jedoch auf der Grundlage des Ergebnisses einer Risikobewertung Ausnahmen von dem in diesem Absatz genannten Probenumfang gewähren.
(4) Im Falle eines positiven Befunds der Newcastle-Krankheit darf die zuständige Behörde nur dann eine Ausnahme gewähren, wenn mindestens 30 Tage nach dem Tod oder der klinischen Gesundung des letzten Falls die Probe nach Anhang V Nummern 1 und 2 (ungeachtet des darin festgesetzten Zeitraums) ein negatives Ergebnis erbracht hat.
(5) Die Vögel dürfen die Quarantäne frühestens nach Ablauf des in Absatz 3 für die Laboruntersuchungen vorgesehenen Zeitraums verlassen.
(6) Die zugelassene Quarantäneeinrichtung bzw. die betroffene Einheit der zugelassenen Quarantänestation wird nach der Räumung gereinigt und desinfiziert. Materialien und Abfälle, die aller Wahrscheinlichkeit nach kontaminiert wurden, sowie samtliche Abfälle, die während des nach Absatz 3 für die Laboruntersuchungen vorgesehenen Zeitraums angefallen sind, sind so zu entsorgen, dass eine Ausbreitung des Krankheitserregers verhindert wird, und so zu vernichten, dass die Ausmerzung des vorhandenen NPAI- bzw. Newcastle-Virus gewährleistet ist.
(7) Eine Wiederbelegung der zugelassenen Quarantäneeinrichtung bzw. -station darf frühestens 21 Tage nach Abschluss der Feinreinigung und Schlussdesinfektion gemäß Absatz 6 erfolgen.
Artikel 15
Maßnahmen im Falle eines Verdachts auf Chlamydiose
Tritt während der Quarantäne in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station der Verdacht auf, dass Psittaciformen mit Chlamydophila psittaci infiziert sind, oder bestätigt sich dieser Verdacht, so sind alle Vögel der Sendung nach einem von der zuständigen Behörde zugelassenen Verfahren zu behandeln, und die Quarantäne ist nach dem letzten gemeldeten Fall um mindestens zwei Monate zu verlängern.
Artikel 16
Aufhebung der Quarantäne
Die Vögel dürfen die Quarantäne in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station nur auf schriftliche Genehmigung eines amtlichen Tierarztes hin verlassen.
Artikel 17
Meldung und Berichtspflichten
(1) Die Mitgliedstaaten melden der Kommission innerhalb von 24 Stunden jeden in einer zugelassenen Quarantäneeinrichtung oder -station festgestellten Fall Aviärer Influenza oder der Newcastle-Krankheit.
(2) Die Mitgliedstaaten übermitteln der Kommission jährlich folgende Informationen:
a)
Anzahl der über zugelassene Quarantäneeinrichtungen und -stationen eingeführten Vögel je Vogelart und je zugelassenen Herkunftszuchtbetrieb;
b)
Angaben zur Sterblichkeitsrate eingeführter Vögel im Zeitraum ab Beginn des Verfahrens zur Ausstellung der Veterinärbescheinigung im Herkunftsland bis zum Ablauf der Quarantänefrist;
c)
Anzahl positiver Befunde der Aviären Influenza, der Newcastle-Krankheit und von Chlamydophila psittaci in zugelassenen Quarantäneeinrichtungen oder -stationen.
Artikel 18
Quarantänekosten
Alle Kosten der Quarantäne in Anwendung dieser Verordnung sind vom Einführer zu tragen.
Artikel 19
Aufhebung
Die Verordnung (EG) Nr. 318/2007 wird aufgehoben.
Bezugnahmen auf die aufgehobene Verordnung gelten als Bezugnahmen auf die vorliegende Verordnung und sind nach Maßgabe der Entsprechungstabelle in Anhang VII zu lesen.
Artikel 20
Inkrafttreten
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 7. Januar 2013