PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1343/2013 DES RATES
vom 12. Dezember 2013
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Peroxosulfaten (Persulfaten) mit Ursprung in der Volksrepublik China im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1184/2007 des Rates (2) wurde ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Persulfaten mit Ursprung in der Volksrepublik China (im Folgenden „VR China“), Taiwan und den Vereinigten Staaten von Amerika eingeführt (im Folgenden „Ausgangsuntersuchung“ und „ursprüngliche Maßnahmen“). Bei den Maßnahmen in Bezug auf die VR China handelte es sich um einen Wertzoll in Höhe von 71,8 % für alle Unternehmen mit Ausnahme von zwei ausführenden Herstellern in der VR China, für die unternehmensspezifische Zölle festgelegt wurden.
2. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(2)
Am 10. Oktober 2012 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung der Einleitung einer Auslaufüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Persulfaten mit Ursprung in der VR China (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“). (3)
(3)
Die Überprüfung wurde auf einen begründeten Antrag hin eingeleitet, der von zwei europäischen Herstellern, RheinPerChemie GmbH & Co. KG und United Initiators GmbH & Co. KG, (im Folgenden „Antragsteller“) eingereicht worden war, auf die 100 % der Unionsproduktion von Persulfaten entfallen.
(4)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(5)
Die Untersuchung eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2011 bis zum 30. September 2012 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum Ende des UZÜ (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, die ausführenden Hersteller in der VR China, unabhängige Einführer und bekanntermaßen betroffene Verwender, Hersteller in den potenziellen Vergleichsländern sowie die Vertreter der VR China offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(7)
Da möglicherweise sehr viele ausführende Hersteller in der VR China und unabhängige Einführer in der Union von der Untersuchung betroffen sein würden, war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die obengenannten Parteien nach Artikel 17 der Grundverordnung aufgefordert, binnen 15 Tagen nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung geforderten Angaben zu übermitteln.
(8)
Keiner der Einführer meldete sich.
(9)
Nur ein ausführender Hersteller aus der VR China beantwortete den Fragebogen. Daher war es nicht notwendig, eine Stichprobe der ausführenden Hersteller zu bilden.
(10)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen sonstigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebogen zu. Antworten gingen von zwei Herstellern in der Union, einem ausführenden Hersteller in der VR China und einem Hersteller in der Türkei ein, die als potenzielles Vergleichsland betrachtet wurde.
(11)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit des Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und daraus resultierender Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Bei den folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Deutschland
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Deutschland
b)
Ausführender Hersteller in der VR China
ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(12)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich wie in der Ausgangsuntersuchung um Peroxosulfate (Persulfate), einschließlich Kalium-Peroxymonosulfat (im Folgenden „betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes 2833 40 00 und ex 2842 90 80 eingereiht werden.
(13)
Die betroffene Ware wird als Initiator oder als Oxidationsmittel für eine Reihe von Anwendungen eingesetzt, beispielsweise als Polymerisationsinitiator in der Polymerherstellung, als Ätzmittel bei der Herstellung von Leiterplatten, in Haarkosmetika, beim Entschlichten von Textilien, in der Papierherstellung, als Zahnreiniger und als Desinfektionsmittel.
(14)
Die Untersuchungsergebnisse bestätigten wie bereits die Ausgangsuntersuchung, dass die betroffene Ware und die in der VR China hergestellte und auf dem chinesischen Inlandsmarkt verkaufte Ware sowie die von den Unionsherstellern hergestellte und auf dem Unionsmarkt verkaufte Ware dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen aufweisen; daher werden sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER WIEDERAUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Allgemeine Bemerkungen
(15)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob Dumping vorlag und ob bei einem etwaigen Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber bestimmten Einfuhren aus der VR China das Dumping wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
(16)
Wie in Erwägungsgrund 9 erläutert, arbeitete nur ein ausführender Hersteller in der VR China bei der Überprüfung mit, und dieser führte die betroffene Ware im UZÜ nicht in die Union aus. Wie in Erwägungsgrund 22 angegeben und in den Erwägungsgründen 51 bis 53 ausführlich dargelegt, zeigte die Überprüfung, dass im Grunde alle Einfuhren aus der VR China im UZÜ von einem Ausführer getätigt wurden, bei dem in der Ausgangsuntersuchung kein Dumping festgestellt wurde und der von der jetzigen Überprüfung nicht betroffen ist. Daher konnte in diesem Fall keine Dumpinguntersuchung vorgenommen werden.
2. Entwicklung der Einfuhren im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
(17)
Zur Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping wurden die Angaben des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in der VR China, die nach Artikel 18 der Grundverordnung gesammelten Informationen und die in Bezug auf die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller verfügbaren Fakten berücksichtigt. Die verfügbaren Fakten fanden sich im Antrag auf die Auslaufüberprüfung, in den im Rahmen einer im März 2013 von den Vereinigten Staaten (im Folgenden „USA“) (5) eingeleiteten Auslaufüberprüfung veröffentlichten Informationen, in den der Kommission zur Verfügung stehenden Statistiken, d. h. den nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung von den Mitgliedstaaten monatlich übermittelten Daten (im Folgenden „Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6“), und in den Einfuhrdaten von Eurostat.
a) Preise und Volumen der Einfuhren in die Union aus der VR China und anderen Drittländern
(18)
Die für die Untersuchung verfügbaren Daten zeigten, dass im Grunde alle Einfuhren aus der VR China im UZÜ von einem chinesischen Ausführer getätigt wurden, bei dem in der Ausgangsuntersuchung kein Dumping festgestellt wurde (6). Diese Einfuhren sind somit nicht Gegenstand der Antidumpingmaßnahmen. Die Preise dieser Einfuhren blieben in diesem Zeitraum unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union.
(19)
Trotz der Tatsache, dass die chinesischen Preise für Einfuhren in die Union im Bezugszeitraum um 29 % stiegen, waren sie immer noch niedrig und unterboten im UZÜ den Preis des Wirtschaftszweigs der Union. Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt stiegen ebenfalls, allerdings um weniger ausgeprägte 7 %.
(20)
Der einzige mitarbeitende chinesische Ausführer, der den derzeitigen Antidumpingmaßnahmen unterworfen ist, führte die betroffene Ware im UZÜ nicht in die Union aus. Die Untersuchung ergab jedoch, dass er zu gedumpten Preisen Ausfuhren in Drittlandsmärkte tätigte und dass seine Preise noch niedriger waren als die der derzeitigen Einfuhren aus der VR China in die Union. Dies ist ein Hinweis darauf, dass Ausführer in China nach wie vor dumpen und dass ihre Preise niedrig sind.
(21)
Der Unionsmarkt erhält im Großen und Ganzen Einfuhren aus drei Ländern: China, der Türkei und den USA, auf die jeweils zwischen 8 % und 10 % des Marktanteils entfallen; zwei Unionshersteller haben einen Anteil von rund 65 bis 75 %. Die Untersuchung zeigte, dass die USA weiterhin auf dem Unionsmarkt präsent waren und dass auf sie im UZÜ etwa ein Drittel der Einfuhren entfiel. Die US-Einfuhrpreise lagen durchschnittlich 10 % über den Einfuhrpreisen aus der VR China. Diese Feststellung, in Verbindung mit der beobachteten Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union, zeigt, dass die chinesischen Einfuhren weiterhin die Verkaufspreise in der Union drückten.
(22)
Wie in Erwägungsgrund 18 aufgezeigt, wurden Einfuhren chinesischer Waren im UZÜ von einem Ausführer getätigt, bei dem in der Ausgangsuntersuchung kein Dumping festgestellt wurde. Zwischen 2009 und dem UZÜ nahmen diese Einfuhren um 24 % zu, und der entsprechende Marktanteil stieg im selben Zeitraum von 8 % auf 9,6 % des gesamten Unionsverbrauchs.
(23)
Es muss daran erinnert werden, dass in den Jahren 1995 bis 2001 Antidumpingmaßnahmen gegen Persulfate aus der VR China eingeführt wurden. Als die Maßnahmen außer Kraft traten, stiegen die Einfuhren aus der VR China von weniger als 200 Tonnen im Jahr 2001 auf mehr als 4 000 Tonnen im Jahr 2003 und betrugen 2006 nahezu 9 000 Tonnen, was eine Zunahme um mehr als das Doppelte bedeutete. Mit anderen Worten übernahmen die chinesischen Einfuhren innerhalb weniger Jahre mehr als 20 % des Unionsmarkts. Im Zeitraum 2003 bis 2006 stieg der Verbrauch um 7 %, während sich der chinesische Marktanteil verdoppelte. Dies zeigt, dass chinesische Ausführer in der Lage sind, ohne Antidumpingmaßnahmen erhebliche Anteile des Unionsmarkts zu übernehmen.
(24)
Angesichts dieser Fakten und Überlegungen, insbesondere der chinesischen Reaktion auf das Außerkrafttreten der Maßnahmen auf dem Unionsmarkt im Jahr 2001, der Höhe der chinesischen Preise im UZÜ und des fortgesetzten Dumpings auf Drittlandsmärkten wird die Auffassung vertreten, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen wahrscheinlich kurzfristig chinesische Niedrigpreiseinfuhren erneut in großen Mengen auf den Unionsmarkt gelangen würden.
b) Verhalten der chinesischen Einführer bei der Preisgestaltung auf anderen Ausfuhrmärkten
(25)
Wie in Erwägungsgrund 16 festgehalten, tätigte das mitarbeitende Unternehmen der VR China im UZÜ keine Ausfuhren in die Union, und es war nicht möglich, seine Normalwerte auf dem Inlandsmarkt mit den Ausfuhrpreisen in die Union zu vergleichen. Es wurde jedoch untersucht, wie in Erwägungsgrund 24 angegeben, ob die Ausfuhren des Unternehmens im UZÜ in Drittländer zu gedumpten Preisen erfolgten. Da dem Unternehmen in der Ausgangsuntersuchung eine MWB gewährt worden war, wurden die Normalwerte anhand seiner eigenen Angaben ermittelt.
(26)
Für drei Typen der betroffenen Ware, bei denen die Inlandsverkäufe in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr erfolgten, wurden durchschnittliche Normalwerte anhand der von unabhängigen Abnehmern auf dem Inlandsmarkt gezahlten Preise ermittelt. Deshalb musste für einen Warentyp der Normalwert anhand der Produktionskosten gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt werden. Für die Berechnung des Normalwerts dieses Warentyps wurden nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung die Herstellkosten des Unternehmens, die Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (im Folgenden „VVG-Kosten“) und die Gewinne aus den im normalen Handelsverkehr getätigten Inlandsverkäufen herangezogen.
(27)
Der Vergleich zwischen dem normalen gewogenen Durchschnittswert und dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ab Werk in Drittländer, der anhand der gemeldeten und geprüften Daten errechnet wurde, ergab eine gewogene durchschnittliche Dumpingspanne von 9,4 %.
(28)
In Bezug auf das Preisgestaltungsverhalten sind die bestehenden Antidumpingmaßnahmen in Indien und den USA ein eindeutiger Hinweis auf Dumpingpraktiken ausführender Hersteller in der VR China auf anderen Märkten.
c) Attraktivität des Unionsmarkts
(29)
Die Untersuchung ergab, dass das mitarbeitende chinesische Unternehmen in eine Vielzahl von Drittländern, wie Brasilien, Indonesien, Malaysia, Südafrika, Südkorea, Taiwan, Thailand und Vereinigte Arabische Emirate, Ausfuhren tätigte. Die Ausfuhrpreise des mitarbeitenden chinesischen Unternehmens auf Drittmärkten wurden daher mit den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union und mit dem Preis für Einfuhren des Herstellers aus der VR China auf den Unionsmarkt im UZÜ verglichen. Dieser Vergleich ergab, dass der mitarbeitende chinesische Ausführer die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ erheblich, um bis zu 40 %, unterbot.
(30)
Diese Analyse macht einerseits deutlich, dass die Preise auf dem Unionsmarkt höher und somit attraktiver sind, und andererseits, dass die von anderen chinesischen Ausführern angebotenen Preise niedriger sind als der derzeitige chinesische Einfuhrpreis auf dem Unionsmarkt.
(31)
Bemerkenswert ist außerdem, dass die Normalwerte des mitarbeitenden Unternehmens im UZÜ generell niedriger waren als die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union. Dies unterstreicht die Attraktivität des Unionsmarkts, da die chinesischen Hersteller hier eindeutig höhere Gewinne erzielen würden. Das niedrige Preisniveau in China ist anscheinend allein durch die umfangreichen Kapazitäten und ein entsprechend großes Angebot der betroffenen Ware zu erklären.
(32)
Wie in Erwägungsgrund 28 erwähnt, sind bestimmte Drittlandsmärkte, wie die USA und Indien, für chinesische Ausführer aufgrund der bestehenden Antidumpingmaßnahmen mittlerweile weniger attraktiv. Zudem galten auf den anderen Drittlandsmärkten relativ gesehen niedrigere Preise als auf dem Unionsmarkt. Andere Drittlandsmärkte, die keinen Maßnahmen unterliegen, werden bereits von Unternehmen beliefert, die auf diesen Märkten präsent sind; somit dürften Kapazitätsreserven in der VR China für Ausfuhren auf den Unionsmarkt eingesetzt werden.
(33)
Aufgrund dieses Sachverhalts wird davon ausgegangen, dass bei einer Aufhebung der derzeitigen Maßnahmen die chinesischen Ausfuhren in größeren Mengen wiederaufgenommen würden, was den Preisdruck auf den Unionsmarkt erhöhen würde.
d) Produktionskapazität und für Ausfuhren zur Verfügung stehende Überkapazitäten
(34)
Nach Artikel 18 der Grundverordnung basierte die Analyse der Kapazitätsreserven in der VR China in Ermangelung anderer verfügbarer Informationen auf den verfügbaren Fakten, nämlich den begrenzten vom mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China bereitgestellten Informationen über die Marktsituation in der VR China, den Informationen des Wirtschaftszweigs der Union und den öffentlich verfügbaren Informationen über die in der VR China ermittelten fünf größten Hersteller sowie zum Zeitpunkt der Verfahrenseinleitung erfassten Daten. Die Informationen aus diesen Quellen waren kohärent.
(35)
Auf der Grundlage dieser Informationen wird davon ausgegangen, dass in der VR China Produktionskapazitäten mit mehr als 100 000 Tonnen zur Verfügung stehen; dies entspricht einem Volumen, das drei Mal so groß ist wie der Unionsverbrauch im UZÜ.
(36)
Auf der Grundlage der Kapazitätsauslastung des mitarbeitenden Herstellers wurde der Schluss gezogen, dass in der VR China potenziell erhebliche Kapazitäten verfügbar sind, die im Falle eines Außerkrafttretens der Antidumpingmaßnahmen zu einer Steigerung der Produktion eingesetzt werden könnten, die ihrerseits auf den Unionsmarkt umgeleitet werden könnte.
e) Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping
(37)
Angesichts dieser Feststellungen wird davon ausgegangen, dass ein erneutes Auftreten von Dumping wahrscheinlich ist, sollten die derzeitigen Maßnahmen außer Kraft treten. Insbesondere die Höhe der in China berechneten Normalwerte, das Dumpingverhalten des mitarbeitenden Herstellers auf Drittlandsmärkten, die bestehenden Antidumpingmaßnahmen gegen chinesische Ausführer in Indien und den USA, die Attraktivität des Unionsmarkts im Vergleich zu anderen Märkten und das Vorhandensein erheblicher Produktionskapazitäten in der VR China deuten auf eine Wahrscheinlichkeit des Wiederauftretens des Dumpings im Falle der Aufhebung der derzeitigen Maßnahmen hin.
D. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Definition des Wirtschaftszweigs der Union
(38)
Die Ergebnisse der jetzigen Untersuchung bestätigen, dass Persulfate von nur zwei Herstellern in der Union hergestellt werden. Auf sie entfallen 100 % der gesamten Unionsproduktion im UZÜ. Beide Hersteller unterstützten den Überprüfungsantrag und arbeiteten bei der Untersuchung mit.
(39)
Diese beiden Unternehmen bilden somit den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
2. Vorbemerkung
(40)
Zum Schutz vertraulicher Informationen nach Artikel 19 der Grundverordnung werden die sich auf die beiden Unionshersteller beziehenden Daten in Form von Indizes oder Spannen wiedergegeben.
(41)
Die Angaben zu den Einfuhren wurden für die drei Haupttypen der gleichartigen Ware, Ammoniumpersulfat, Natriumpersulfat, Kaliumpersulfat, auf KN-Code-Ebene analysiert und für den vierten Typ, Kalium-Peroxymonosulfat, auf TARIC-Code-Ebene. Die Analyse der Einfuhren wurde durch nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erfasste Angaben ergänzt.
3. Unionsverbrauch
(42)
Der Unionsverbrauch wurde auf der Grundlage der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt und anhand der Einfuhrstatistiken von Eurostat auf KN-Code- und TARIC-Code-Ebene ermittelt.
(43)
Der Unionsverbrauch im UZÜ war leicht höher als zu Beginn des Bezugszeitraums. Zwischen 2009 und 2010 wurde eine Zunahme um 22 % festgestellt, danach ging der Verbrauch jedoch stetig um rund 18 % zurück.
Tabelle 1
Verbrauch
2009
2010
2011
UZÜ
Verbrauch (in t)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Quelle: Fragebogenantworten, Eurostat, Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6.
4. Menge, Preis und Marktanteil der Einfuhren aus der VR China
(44)
Die Mengen und Marktanteile der Einfuhren aus der VR China wurden anhand der von Eurostat und der nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erhobenen Daten ermittelt.
(45)
Ein Vergleich der oben genannten Datenbanken zeigt, dass alle Einfuhren aus der VR China von dem einen Unternehmen stammen, bei dem in der Ausgangsuntersuchung kein Dumping festgestellt wurde. Daher können der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der VR China und ihre Preisentwicklung nicht analysiert werden.
(46)
Außerdem war es nicht möglich, die Preisunterbietung für die VR China zu berechnen, da die ausführenden Hersteller in der VR China, die Antidumpingmaßnahmen unterlagen, die betroffene Ware im UZÜ nicht in die Union ausgeführt haben.
5. Einfuhren aus anderen Drittländern
(47)
Die nachstehende Tabelle zeigt Menge und Preise sowie Marktanteil der Einfuhren aus anderen Ländern im Bezugszeitraum. Sie wurden anhand statistischer auf KN-Code- und TARIC-Code-Ebene bereitgestellter Angaben ermittelt. Zum Schutz vertraulicher Informationen, wie in Erwägungsgrund 40 dargelegt, werden die Zahlen zum Marktanteil in Form von Indizes offengelegt.
Tabelle 2
Einfuhren aus anderen Drittländern
2009
2010
2011
UZÜ
Türkei
Einfuhrmenge (in t)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Preis (in EUR/t)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Marktanteil
(Index)
100
106
89
126
USA
Einfuhrmenge (in t)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Preis (in EUR/t)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Marktanteil
(Index)
100
88
100
68
Andere Drittländer
Einfuhrmenge (in t)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Preis (inEUR/t)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Marktanteil
(Index)
100
80
76
65
Drittländer insgesamt
Einfuhrmenge (in t)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Preis (in EUR/t)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Marktanteil
(Index)
100
92
91
85
Quelle: Eurostat und TARIC.
(48)
Die Einfuhren von anderen Drittländern auf den Unionsmarkt gingen im Bezugszeitraum um etwa 12 % zurück, und der Durchschnittspreis stieg im selben Zeitraum um 6 %. Der Marktanteil, der anderen Drittländern verlorenging, wurde zum Teil von chinesischen Einfuhren und vom Wirtschaftszweig der Union übernommen. Im selben Zeitraum erhöhte der Wirtschaftszweig der Union seine Preise um durchschnittlich 7 %, wie in Erwägungsgrund 64 angegeben.
6. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
6.1. Vorbemerkungen
(49)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussten.
6.2. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(50)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union stieg im Bezugszeitraum erheblich. Am ausgeprägtesten war die Zunahme zwischen 2009 und 2010, als die Produktion um 32 Prozentpunkte stieg. Danach blieben die Werte stabil und gingen zwischen 2011 und dem UZÜ leicht zurück.
Tabelle 3
Gesamtproduktion der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Produktion (in t)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Quelle: Fragebogenantworten.
(51)
Die Produktionskapazität blieb im Bezugszeitraum konstant. Mit der Produktionssteigerung im Zeitraum von 2009 bis 2011 ging eine Gesamtzunahme der Kapazitätsauslastung um 34 % einher. Diese Entwicklung kehrte sich im UZÜ um, weil der Produktionsrückgang auch zu einer Abnahme der Kapazitätsauslastung um sechs Prozentpunkte führte (siehe unten):
Tabelle 4
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2009
2010
2011
UZÜ
Produktionskapazität (in t)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapazitätsauslastung
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Quelle: Fragebogenantworten.
6.3. Bestände
(52)
Obwohl sich die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union zwischen 2009 und dem UZÜ erheblich erhöhten, blieb ihr Niveau gemessen am Produktionsniveau relativ niedrig.
Tabelle 5
Schlussbestand
2009
2010
2011
UZÜ
Schlussbestand (in t)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Quelle: Fragebogenantworten.
6.4. Verkaufsmengen
(53)
Die Menge der vom Wirtschaftszweig der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt verkauften Waren entwickelte sich ähnlich wie der Verbrauch, wobei 2010 ein Höhepunkt erreicht wurde und danach bis zum Ende des UZÜ ein Abwärtstrend zu beobachten war. Im Bezugszeitraum stieg sie um 6 %.
Tabelle 6
Verkäufe an unabhängige Abnehmer
2009
2010
2011
UZÜ
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Quelle: Fragebogenantworten.
6.5. Marktanteil
(54)
Da sich die Verkaufsmengen in der Union ähnlich entwickelten wie der Verbrauch, blieb der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum relativ konstant.
Tabelle 7
Marktanteil der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Quelle: Fragebogenantworten, Eurostat und TARIC
6.6. Wachstum
(55)
Wie oben dargelegt, war das Wachstum des Verbrauchs in der Union im Bezugszeitraum auf drei Prozentpunkte begrenzt. Es gelang dem Wirtschaftszweig der Union, seine Verkaufsmengen und seinen Marktanteil im selben Zeitraum geringfügig zu steigern.
6.7. Beschäftigung und Produktivität
(56)
Zwischen 2009 und dem UZÜ war das Beschäftigungsniveau im Wirtschaftszweig der Union weiterhin stabil. Doch parallel zur Produktionsentwicklung nahm die Produktivität je Beschäftigten, gemessen als Output in Tonnen je Beschäftigten, während dieses Zeitraums sichtbar zu. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen.
Tabelle 8
Gesamtbeschäftigung und Produktivität in der Union
2009
2010
2011
UZÜ
Index der Beschäftigten
100
100
103
101
Produktivitätsindex
100
132
131
124
Quelle: Fragebogenantworten.
6.8. Verkaufspreise je Einheit
(57)
Die Verkaufspreise je Einheit des Wirtschaftszweigs der Union für Verkäufe an unabhängige Abnehmer stiegen zwischen 2009 und dem UZÜ um 7 %. Dieser Anstieg bei den durchschnittlichen Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union lässt sich durch die Änderung des Warensortiments erklären, das im Bezugszeitraum verkauft wurde. Selbst bei Berücksichtigung des potenziellen Unterschieds im Warensortiment war der Preis erheblich höher als der, der vom mitarbeitenden chinesischen Hersteller für Ausfuhren in Drittländer verlangt wurde.
Tabelle 9
Preis der Unionsverkäufe je Einheit
2009
2010
2011
UZÜ
Preise der Unionsverkäufe je Einheit (in EUR/t)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Quelle: Fragebogenantworten.
6.9. Rentabilität
(58)
Im Jahr 2009 hatte der Wirtschaftszweig der Union fast das Break-Even-Niveau erreicht. Danach - von 2010 bis zum UZÜ - blieb die Rentabilität bei über 10 %. Der plötzliche Anstieg des Rentabilitätsindex zwischen 2009 und 2010 erfolgte also auf der Basis eines sehr geringen Werts im Jahr 2009, das für den Wirtschaftszweig der Union ein kritisches Jahr war. Die hohe Rentabilität des Jahres 2011 war das Ergebnis eines Einzelereignisses mit kostendämpfender Wirkung, das sich künftig nicht mehr wiederholen wird. Dies spiegelt sich bereits im Rückgang der Rentabilität im UZÜ wider, der sich immer noch fortsetzt.
Tabelle 10
Rentabilität
2009
2010
2011
UZÜ
Rentabilität der Unionsverkäufe
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Quelle: Fragebogenantworten.
6.10. Investitionen und Kapitalrendite
(59)
Die Untersuchung zeigte, dass der Wirtschaftszweig der Union im gesamten Bezugszeitraum in der Lage war, ein hohes Investitionsniveau zu halten.
(60)
Die Kapitalrendite entwickelte sich 2009 und 2011 ähnlich wie die Rentabilität, wobei diese Entwicklung, wie in Erwägungsgrund 58 erläutert, nicht repräsentativ war.
Tabelle 11
Investitionen und Kapitalrendite
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
UZÜ
Investitionen
100
71
110
99
Kapitalrendite
100
3 166
4 647
2 455
Quelle: Fragebogenantworten.
6.11. Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(61)
Der Cashflow, der die Fähigkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, beeinflusst und als Prozentsatz des Umsatzes mit der betroffenen Ware ausgedrückt wird, zeigte eine ähnliche Entwicklung wie die Rentabilität. Bis 2011 verbesserte er sich erheblich und ging im UZÜ zurück.
Tabelle 12
Cashflow
2009
2010
2011
UZÜ
Cashflow
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Quelle: Fragebogenantworten.
6.12. Löhne
(62)
Während die Zahl der Beschäftigen im Wirtschaftszweig der Union konstant blieb, stiegen die Löhne im Bezugszeitraum um 12 %.
6.13. Höhe der Dumpingspanne
(63)
Wie oben dargelegt, gab es im Bezugszeitraum keine gedumpten Einfuhren aus der VR China, weshalb die Höhe der Dumpingspanne nicht festgestellt werden konnte.
6.14. Erholung von früherem Dumping
(64)
Berücksichtigt man, dass keine gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China getätigt wurden, berücksichtigt man ferner die relativ hohe Kapazitätsauslastung, die Marktanteilgewinne des Wirtschaftszweigs der Union, sein Rentabilitätsniveau sowie die positive Entwicklung bestimmter Finanzindikatoren, kann der Schluss gezogen werden, dass sich der Wirtschaftszweig der Union von den Auswirkungen vergangenen Dumpings im Bezugszeitraum erholt hat. Diese Erholung erfolgte jedoch erst kürzlich, und im UZÜ wurde bei verschiedenen Schadensindikatoren ein gewisser Rückgang beobachtet, etwa bei der Rentabilität, dem Cashflow und der Kapitalrendite.
7. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(65)
Die Untersuchung ergab, dass die Einfuhren von gedumpten Niedrigpreiswaren aus der VR China auf den Unionsmarkt direkt nach der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen im Jahr 2007 eingestellt und dass im Bezugszeitraum oder im UZÜ keine derartigen Einfuhren getätigt wurden. Die Einfuhren aus der VR China auf den Unionsmarkt stammen von dem einzigen chinesischen Hersteller, bei dem während der Ausgangsuntersuchung kein Dumping festgestellt worden war. Dadurch war es dem Wirtschaftszweig der Union möglich, eine hohes Produktionsniveau zu erreichen, seine Verkaufsmengen, durchschnittlichen Verkaufspreise, seinen Marktanteil und seine Rentabilität zu erhöhen und seine Finanzsituation insgesamt zu verbessern.
(66)
Daher wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZÜ keine bedeutende Schädigung erlitt. Angesichts des Verbrauchsrückgangs und der Verschlechterung bestimmter Schadensindikatoren im UZÜ, wie oben dargelegt, ist die Situation des Wirtschaftszweigs der Union nach wie vor anfällig.
E. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Vorbemerkungen
(67)
Zur Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen wurden die potenziellen Auswirkungen der chinesischen Einfuhren auf den Unionsmarkt und den Wirtschaftszweig der Union nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung analysiert.
(68)
Bei der Analyse lag der Schwerpunkt auf den Kapazitätsreserven in der VR China und auf dem Verhalten der chinesischen Ausführer auf Drittlandsmärkten und auf dem Unionsmarkt.
2. Kapazitätsreserven in der VR China
(69)
Anhand der gesammelten und während der Untersuchung geprüften Angaben wird geschätzt, dass in China für die betroffene Ware Kapazitätsreserven von rund 100 000 Tonnen zur Verfügung stehen. Außerdem finden sich im Land verstreut mehrere kleine Hersteller, die diese Zahl noch ansteigen lassen.
(70)
Aufgrund der mangelnden Mitarbeit der chinesischen Ausführer gibt es keine Daten, aus denen der genaue Prozentsatz der Kapazitätsreserven hervorginge, die für die Ausfuhr der betroffenen Ware auf den Unionsmarkt eingesetzt werden könnten. Allerdings ergab die Untersuchung, dass der einzige mitarbeitende Hersteller in der VR China über Kapazitätsreserven von etwa 30 % verfügt. Würde man diese Angaben auf alle chinesischen Unternehmen extrapolieren, ergäbe dies Kapazitätsreserven in der VR China von derzeit mehr als 30 000 Tonnen.
(71)
Selbst wenn also die chinesischen Unternehmen ihre Kapazitäten nicht ganz ausschöpfen würden, stünden 20 000 bis 25 000 Tonnen der betroffenen Ware in der VR China für den Export zur Verfügung. Angesichts der Feststellungen und Schlussfolgerungen in den Erwägungsgründen 22 bis 44 ist eindeutig damit zu rechnen, dass die verfügbaren Kapazitätsreserven in China für die Ausfuhr auf den Unionsmarkt vorgesehen werden, sollten die Maßnahmen nicht verlängert werden. Diese potenziellen zusätzlichen Ausfuhrmengen sollten im Kontext eines Unionsverbrauchs von rund 25 000 bis 35 000 Tonnen im UZÜ betrachtet werden.
3. Ausfuhren aus der VR China
(72)
Wie in Erwägungsgrund 20 dargelegt, ergab die Untersuchung, dass die chinesischen Ausfuhren in Drittländer zu gedumpten Preisen getätigt wurden. Zudem legten die Ergebnisse der Auslaufüberprüfungen durch die zuständigen Behörden in den USA und in Indien die Empfehlung nahe, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen für Persulfate aus der VR China verlängert werden sollten. In dieser Situation wird davon ausgegangen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Kapazitätsreserven der chinesischen Ausführer vornehmlich für die Ausfuhr auf den Unionsmarkt eingesetzt werden. Da die Belieferung anderer Drittlandsmärkte, die keinen Maßnahmen unterliegen, bereits von Unternehmen gewährleistet wird, die auf diesen Märkten präsent sind, dürften die Kapazitätsreserven in der VR China für die Ausfuhr der betroffenen Ware auf den Unionsmarkt eingesetzt werden, wie in Erwägungsgrund 32 ausgeführt.
(73)
Unter Berücksichtigung der Dumpingpraktiken chinesischer Ausführer in der Vergangenheit, die die Einführung der geltenden Maßnahmen zur Folge hatten, sowie ihres derzeitigen Dumpingverhaltens in Drittländern kann der Schluss gezogen werden, dass diese Ausfuhrmengen zu gedumpten Preisen in die Union gelangen würden.
(74)
Zudem wird daran erinnert (siehe Erwägungsgrund 23), dass in den Jahren 1995 bis 2001 Antidumpingmaßnahmen gegen die Ausfuhr von Persulfaten aus der VR China eingeführt wurden. Als diese Maßnahmen nicht verlängert wurden, stiegen die Einfuhren aus der VR China von weniger als 200 Tonnen im Jahr 2001 auf nahezu 10 000 Tonnen im Jahr 2006, was 20 % des Unionsmarkts entsprach.
4. Schlussfolgerung
(75)
Angesichts der Feststellungen der Untersuchung zu den in der VR China vorhandenen Kapazitätsreserven, zum Anhalten des chinesischen Dumpings in Drittländern, zur begrenzten Möglichkeit der chinesischen Ausführer, auf anderen wichtigen Drittlands-märkten zu verkaufen, und zu ihrer nachgewiesenen Fähigkeit, ihre Ausfuhrmengen auf den Unionsmarkt umzulenken, wird davon ausgegangen, dass die Aufhebung der Maßnahmen die Position des Wirtschaftszweigs der Union auf ihrem Hauptabsatzmarkt schwächen würde und dass die erlittene Schädigung aufgrund wahrscheinlicher chinesischer Einfuhren zu gedumpten Preisen erneut auftreten würde. Es gibt keinen Grund zu der Annahme, dass im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen die aufgrund der geltenden Maßnahmen aufgetretene Verbesserung der Leistung des Wirtschaftszweigs der Union anhalten oder gestützt würde. Vielmehr gibt es Bedingungen, die eine mögliche Umlenkung der chinesischen Einfuhren hin zum Unionsmarkt zu gedumpten Preisen und in erheblichen Mengen begünstigen würden, was die im Bezugszeitraum aufgetretenen positiven Entwicklungen auf dem Unionsmarkt beeinträchtigen dürfte. Wahrscheinlich würde durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China Druck auf die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union ausgeübt werden, und der Wirtschaftszweig würde Marktanteile verlieren, was sich wiederum negativ auf seine immer noch anfällige finanzielle Lage auswirken würde, wie in Erwägungsgrund 66 dargelegt.
F. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(76)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender. Die interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
(77)
Da es sich bei dieser Untersuchung um eine Überprüfung der geltenden Maßnahmen handelt, konnte beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die interessierten Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(78)
In Erwägungsgrund 70 wurde der Schluss gezogen, dass sich im Falle eines Außerkrafftretens der Antidumpingmaßnahmen die Lage des Wirtschaftszweigs der Union verschlechtern dürfte. Daher würde dem Wirtschaftszweig der Union eine Verlängerung der Maßnahmen zugutekommen, weil die Unionshersteller in der Lage sein dürften, das Niveau ihrer Verkaufsmengen, ihres Marktanteils, ihrer Rentabilität sowie ihrer positiven wirtschaftlichen Situation insgesamt zu halten. Durch die Aufhebung der Maßnahmen würde die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union ernsthaft bedroht, da Gründe für die Annahme vorliegen, dass eine Umlenkung der chinesischen Einfuhren zu gedumpten Preisen und in erheblichen Mengen auf den Unionsmarkt zu erwarten ist, was zu einer erneuten Schädigung führen würde.
3. Interesse der Verwender
(79)
Keiner der 44 kontaktierten Verwender beantwortete den Fragebogen oder arbeitete mit. Auch bei der Ausgangsuntersuchung arbeiteten die Verwender nicht mit. Angesichts des mangelnden Interesses der Verwender wurde der Schluss gezogen, dass es den Interessen der Verwender nicht zuwiderläuft, wenn die Maßnahmen beibehalten werden. Außerdem zeigte die Untersuchung, dass die Auswirkungen der betroffenen Ware auf die Kosten nachgelagerter Produkte eher marginal sind und dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen die Verwenderbranche nicht beeinträchtigen würde. Die Untersuchung ergab zudem, dass die Marktteilnehmer aufgrund der Beschaffenheit der Ware und des Vorhandenseins mehrerer Lieferquellen den Lieferanten leicht wechseln können.
4. Interesse der Einführer
(80)
Keiner der 14 kontaktierten Einführer beantwortete den Fragebogen oder arbeitete mit. Auch bei der Ausgangsuntersuchung arbeiteten die Einführer nicht mit. Angesichts des mangelnden Interesses der Einführer wurde der Schluss gezogen, dass es ihren Interessen nicht zuwiderläuft, wenn die Maßnahmen beibehalten werden. Die Untersuchung ergab, dass die Einführer ohne Probleme bei unterschiedlichen auf dem Markt präsenten Quellen kaufen können, insbesondere beim Wirtschaftszweig der Union, bei US-Ausführern und chinesischen Ausführern, die zu nicht gedumpten Preisen verkaufen.
5. Schlussfolgerung
(81)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
G. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(82)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Sachverhalte und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden, soweit angezeigt, gebührend berücksichtigt.
(83)
Aus den obengenannten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Peroxosulfate (Persulfate) mit Ursprung in der VR China, die mit der Verordnung (EG) Nr. 1184/2007 eingeführt wurden, aufrecht erhalten werden.
(84)
Um das Umgehungsrisiko zu minimieren, das aufgrund der sehr unterschiedlichen Zollsätze besteht, werden in diesem Fall besondere Vorkehrungen für erforderlich gehalten, mit denen eine ordnungsgemäße Erhebung der Antidumpingzölle gewährleistet werden soll. Diese Maßnahmen, die nur für Unternehmen gelten, für die ein unternehmensspezifischer Zollsatz festgelegt wird, umfassen Folgendes: die Vorlage einer gültigen Handelsrechnung bei den Zollbehörden der Mitgliedstaaten, die den Bestimmungen im Anhang dieser Verordnung entspricht. Auf Einfuhren, für die keine solche Handelsrechnung vorgelegt wird, wird der für alle übrigen Hersteller geltende residuale Antidumpingzoll erhoben -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Peroxosulfaten (Persulfaten), einschließlich Kalium-Peroxymonosulfat, die derzeit unter den KN-Codes 2833 40 00 und ex 2842 90 80 (TARIC-Code 2842908020) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Alle übrigen Unternehmen
71,8 %
A999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, so findet der für „alle übrigen Unternehmen“ geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 12. Dezember 2013.