PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 570/2014
ze dne 26. května 2014,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1138/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „konečné nařízení“). Přijetí konečného nařízení předcházelo nařízení Komise (EU) č. 446/2011 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „prozatímní nařízení“). Zjištění, jež vedla k uložení konečného antidumpingového cla, budou dále uváděna jako „zjištění původního šetření“.
(2)
Dne 21. ledna 2012 společnost P. T. Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedenou na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(3)
Ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie) Tribunál zrušil článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů. Dne 16. února 2012 Soudní dvůr zamítl odvolání podané Radou a Komisí (spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P).
(4)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, byly v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, bylo považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(5)
Dne 21. prosince 2012 bylo proto zveřejněno prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2012 ze dne 11. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (4), se zpětnou působností ode dne 12. listopadu 2011 (dále jen „pozměňující nařízení“).
(6)
Dumpingové rozpětí, které v něm bylo zjištěno u skupiny Ecogreen, bylo v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení nepatrné. Šetření týkající se skupiny Ecogreen bylo proto zastaveno, aniž byla uložena jakákoli opatření. Tribunál následně dne 9. dubna 2013 rozhodl, že není třeba rozhodovat o žalobě podané ve věci T-28/12.
(7)
I přesto, že na všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, Indonésii a Malajsii se uložená antidumpingová cla nadále vztahují, měla by s ohledem na revidovaná zjištění týkající se dumpingu, jež obsahuje pozměňující nařízení, být přezkoumána zjištění původního šetření, zejména pokud jde o účinky dumpingového dovozu působící újmu.
B. PŘEZKUM ZJIŠTĚNÍ PŮVODNÍHO ŠETŘENÍ
1. Rámec přezkumu
(8)
Dne 28. února 2013 bylo zveřejněno oznámení o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) (5) (dále jen „opětovné zahájení“). V oznámení bylo uvedeno, že opětovné zahájení šetření je ve svém rozsahu omezeno na zkoumání možných dopadů nově zjištěných dumpingových rozpětí, pokud jde o zjištění týkající se zejména újmy a příčinné souvislosti zjištěné v původním šetření (dále jen „nové šetření“).
(9)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně uvědomila známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, jakož i výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a ke slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení.
(10)
Některé strany tvrdily, že nebylo jasné, na jakém právním základě Komise opětovně zahájila původní šetření a jaké údaje bude Komise shromažďovat pro zjištění faktů a vyvození závěrů v tomto novém šetření.
(11)
Strany rovněž tvrdily, že nebylo jasné, jaký druh šetření se zahajuje a jaký by mohl být konečný výsledek, pokud jde o úroveň konečných opatření, jaké období bude šetření zahrnovat a které aspekty původního šetření se budou přezkoumávat.
(12)
Připomíná se, že toto opětovné zahájení šetření je nevyhnutelným důsledkem přijetí pozměňujícího nařízení, jež samo bylo výsledkem zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie.
(13)
Připomíná se, že při původním šetření bylo takzvaným obdobím šetření (OŠ) období od 1. července 2009 do 30. června 2010. Posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření a bylo označeno jako „posuzované období“.
(14)
Toto nové šetření se zaměřuje na stejné období šetření a stejné posuzované období. Zjištění, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost, učiněná za tato období během původního šetření, jsou přezkoumávána s ohledem na dumpingová rozpětí, která byla pro indonéské dovozce nově stanovena v pozměňujícím nařízení.
(15)
Konkrétněji, a jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, je cílem tohoto nového šetření určit, zda „zanedbatelné“ dumpingové rozpětí, zjištěné u jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, a změna úrovně dumpingových rozpětí ostatních indonéských společností, kterou stanovilo pozměňující nařízení, mohou mít dopad na zjištění původního šetření, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost.
(16)
Výsledky nového šetření jsou uvedeny dále. Stejně jako v případě původního šetření jsou v zájmu zachování důvěrnosti původně předložených údajů určité údaje a informace poskytnuty v podobě indexu.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(17)
Připomíná se, že dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v původním šetření, a sice nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (dále jen „mastné alkoholy“).
(18)
Zjištění pozměňujícího nařízení se nedotýkají zjištění učiněných v původním šetření, která se týkají posuzovaného výrobku a obdobných výrobků.
3. Dumping
(19)
Jak bylo uvedeno v 7. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingová rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiná než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovená na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, byla přezkoumána s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
(20)
Dumpingová rozpětí stanovená v 23. bodě odůvodnění konečného nařízení pro indické vyvážející výrobce a dumpingová rozpětí stanovená v 55. bodě odůvodnění pro malajské vyvážející výrobce nebyla pozměňujícím nařízením dotčena.
(21)
Jak bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen bylo nižší než 2 %, a je tedy pod minimálním prahem stanoveným v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Dovoz tohoto vyvážejícího výrobce do Unie by tudíž měl být v novém šetření považován za nedumpingový.
(22)
Objem, cena a podíl nedumpingového dovozu, uskutečněného uvedeným indonéským vývozcem, se na trhu v posuzovaném období vyvíjely tak, jak je uvedeno v tabulce níže. Jak bylo uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše, předložené údaje jsou indexovány.
Dovoz
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Meziroční změna v %
9,6
- 2,3
7,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Meziroční změna v %
6,8
2,9
2,8
Průměrná cena EUR/t
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Meziroční změna v %
9,9
- 17,0
0,2
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(23)
S odkazem na tabulku uvedenou v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která byla potvrzena v 64. bodě odůvodnění konečného nařízení, a na tabulku uvedenou výše šetření ukázalo, že v posuzovaném období se nedumpingový dovoz podílel na celkovém dovozu z dotčených zemí jen v omezené míře a rostl poměrně pomaleji než dumpingový dovoz. V roce 2007 totiž nedumpingový dovoz představoval kolem 15-18 % celkového objemu dovozu z dotčených zemí a v období šetření to bylo pouze kolem 10-13 %.
(24)
Nové šetření ukazuje, že průměrné ceny nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen se v posuzovaném období snížily o 9 %, avšak mezi rokem 2009 a obdobím šetření zůstávaly stabilní.
4. Újma
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(25)
Zjištění uvedená v 57. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o výrobu v Unii a výrobní odvětví Unie, nejsou novým šetřením nijak dotčena, a proto se potvrzují.
4.2 Spotřeba v Unii
(26)
Zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež byla potvrzena v 62. bodě odůvodnění konečného nařízení, nejsou nijak dotčena. Potvrzuje se, že spotřeba mastných alkoholů v Unii, jak ukazuje níže uvedená tabulka, byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %. Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v zájmu zachování důvěrnosti údajů byly informace týkající se spotřeby poskytnuty v podobě indexu.
Spotřeba
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.3.1 Souhrnné posouzení dumpingového dovozu
(27)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zkoumáno, zda souhrnné posouzení dumpingového dovozu pro tyto tři dotčené země je v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 základního nařízení ještě oprávněné, či nikoli, vzhledem k přezkoumaným dumpingovým rozpětím pro indonéské vyvážející výrobce uvedeným v 19. a 21. bodě odůvodnění výše.
(28)
Připomíná se, že čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(29)
Zjištění o objemu a ceně dumpingového dovozu z každé z dotčených zemí v posuzovaném období byla přezkoumána. Informace týkající se objemu dovozu, které byly použity pro určení průměrných cen uvedených v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění výše - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. Nově určený dumpingový dovoz se vyvíjel tak, jak je uvedeno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace týkající se objemu dovozu z každé dotčené země poskytnuty v podobě indexu.
Objem dumpingového dovozu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Meziroční změna v %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indie
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Meziroční změna v %
18,2
- 11,8
37,5
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
42,1
17,9
(30)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z každé dotčené země v období šetření nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu na trhu Unie byla v posuzovaném období, a zejména v období šetření významná. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(31)
Zjištění týkající se tvorby cen výrobků dumpingového dovozu z každé dotčené země byla za posuzované období rovněž přezkoumána a výsledky jsou uvedeny v tabulce níže. Ceny uvedené v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o cenách indonéského vývozce, u něhož bylo shledáno, že prodává za dumpingové ceny, poskytnuty v podobě indexu.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek a dumpingový dovoz)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
- 15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
- 21,4
2,1
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
Index: 2008 = 100
100
70
72
Meziroční změna v %
- 30,0
2,6
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(32)
Šetřením bylo zjištěno, že s výjimkou roku 2007, kdy se neuskutečnil žádný dovoz z Indonésie, byla tvorba cen indonéských vyvážejících výrobců téměř stejná jako v původním šetření. Zjištění učiněné v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení, že tvorba cen v dotčených zemích a jejich chování v oblasti tvorby cen byly zejména v období šetření velmi podobné, lze proto potvrdit. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(33)
V platnosti mimoto zůstávají také zjištění učiněná ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená ve 122. bodě odůvodnění konečného nařízení, a zejména to, že úroveň odstranění újmy stanovená pro dotčené země byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je uvedeno v tabulce výše - bylo zjištěno, že jsou podobné. Jak prokázalo šetření, dovozní ceny z dotčených zemí po dosažení nejvyšších hodnot v roce 2008 vykazovaly klesající trend a globálně byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
(34)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že podíl dumpingového dovozu z každé dotčené země na trhu během posuzovaného období celkově vzrostl. S odkazem na 16. bod odůvodnění jsou informace poskytnuty v podobě indexu.
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Meziroční změna v %
57
- 8
- 7
Indie
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Meziroční změna v %
15
- 7
31
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
50
13
(35)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nové šetření prokázalo, že zjištění učiněná v původním šetření, která se týkají souhrnného posouzení, zůstávají beze změny. Proto se má za to, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které se týkají souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, zůstávají splněny. Za účelem nového šetření újmy a příčinné souvislosti tedy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí mohou být posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu na trhu
(36)
Aby bylo možno určit celkovou míru dumpingového dovozu na trh Unie v posuzovaném období, přihlíží se k tomu, že pozměňující nařízení potvrdilo pozitivní zjištění dumpingu u všech vyvážejících výrobců v Indonésii s výjimkou skupiny Ecogreen. Jejich vývoz je považován za dumpingový, a proto se na něj i nadále vztahuje antidumpingové clo.
(37)
Podobně nové šetření přihlíží k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná v původním šetření u všech vyvážejících vývozců v Indii a Malajsii zůstávají beze změny, že jejich dovoz je považován za dumpingový a nadále podléhá antidumpingovému clu.
(38)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí byl upraven odečtením objemu nedumpingového dovozu od jednoho indonéského vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše.
(39)
Na základě výše uvedeného byly údaje uvedené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené 64. bodem odůvodnění konečného nařízení, jakož i zjištění obsažená v 71. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se posouzení dumpingového dovozu během posuzovaného období a potvrzená 65. bodem odůvodnění konečného nařízení, zrevidovány, jak je popsáno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o celkovém objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu poskytnuty v podobě indexu.
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Meziroční změna v %
67,0
- 7,3
6,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Meziroční změna v %
62,7
- 2,3
1,8
Průměrná dumpingového dovozu v EUR/t
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8,2
- 17,9
6,1
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(40)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí zjištěný v tomto novém šetření v posuzovaném období značně vzrostl, a to o 65 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 67 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl téměř na úroveň z roku 2008.
(41)
Revidované průměrné ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období prudce kolísaly a zaznamenaly celkový pokles o 6 %. Stojí však za zmínku, že mezi rokem 2008 a obdobím šetření činila míra poklesu celých 14 %. Po celé posuzované období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což vedlo k rostoucímu podílu dumpingových dovozů na trhu.
(42)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 62 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi lety 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 4 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
(43)
Vynětí nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen proto nijak nemění zjištění učiněná v původním šetření, pokud jde o objem, cenu a podíl dumpingového dovozu na trhu, která se tudíž potvrzují.
4.3.3 Cenové podbízení
(44)
Připomíná se, že rozpětí cenového podbízení zjištěná v původním šetření byla objasněna v 74. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzena v 67. bodě odůvodnění konečného nařízení. Jednotlivé výpočty zjištěné pro každého dotčeného vývozce nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny. Tato zjištění byla proto potvrzena.
(45)
Průměrné cenové podbízení zjištěné u dumpingového dovozu souhrnně posuzovaného pro tři země společně po odečtení nedumpingového dovozu činí 2 %. Toto zjevně nízké podbízení je nutno posuzovat s ohledem na to, že kvůli existenci levného dovozu na trhu EU bylo nuceno snižovat své ceny i samotné výrobní odvětví Unie. Tyto ceny však zejména v období šetření nepokrývaly výrobní náklady. Průměrné rozpětí cenového podbízení souhrnně posuzovaného dumpingového dovozu bez skupiny Ecogreen činilo 22 %.
(46)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise jeden dovozce mastných alkoholů pocházejících z Indonésie tvrdil, že průměrná cena nedumpingového dovozu bude nižší než průměrná cena dovážené produkce vyrobené indonéským vyvážejícím vývozcem, na kterého se i nadále vztahují opatření. Uvedené tvrzení se však nedotýká zjištění cenového podbízení u souhrnně posouzeného dumpingového dovozu.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(47)
Zjištění učiněná v 76. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená v 71. až 84. bodě odůvodnění konečného nařízení, která se týkají hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nejsou pozměňujícím nařízením dotčena, a mohou být proto potvrzena.
(48)
Připomíná se, že původním šetřením bylo prokázáno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 15 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 13 %), se v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ohrožena, a to zejména během posuzovaného období.
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. Příčinná souvislost
(50)
Kromě potvrzení existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo přezkoumáno, zda po revidovaných zjištěních o dumpingu, stanovených v pozměňujícím nařízení, stále ještě existuje příčinná souvislost mezi uvedenou újmou a revidovaným dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(51)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %.
(52)
Tabulka v 39. bodě odůvodnění výše, která již neobsahuje dovoz uskutečněný indonéským dovozcem, u něhož bylo pozměňujícím nařízením zjištěno, že neprodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny, ukazuje, že revidovaný objem dumpingového dovozu ze tří dotčených zemí byl významný a v posuzovaném období se podstatně zvýšil v absolutních hodnotách o více než 60 000 tun a v relativním vyjádření o více než 60 %. Podobně se značně zvýšil i podíl dumpingového dovozu na trhu a v uvedeném období vzrostl o více než 5 procentních bodů.
(53)
Tyto trendy jsou velmi podobné trendům zjištěným v původním šetření, zejména v 86. až 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Zvýšení podílu na trhu, které podle původního šetření činilo 57 %, je na základě revidovaných údajů v posuzovaném období nyní vyšší než 60 %.
(54)
Nový šetřením bylo totiž potvrzeno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí od roku 2008, kdy tento vývoz vzrostl o 67 %, vyvíjely tlak na výrobní odvětví Unie. V uvedeném roce byly ceny dumpingového dovozu, jak se uvádí v 39. bodě odůvodnění, mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k významné ztrátě v objemu prodeje (-15,4 %) a významné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který se tomuto odvětví ve zbývající části posuzovaného období již nikdy nepodařilo znovu získat zpět. Ve stejné době podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl o více než 9 procentních bodů.
(55)
V 72. bodě odůvodnění konečného nařízení bylo ukázáno, že výrobní odvětví Unie v reakci na tento tlak muselo v roce významně snížit své prodejní ceny o 16,9 % a v období šetření je dokonce muselo snížit o dalších 5,3 %. I kdyby toto chování v oblasti tvorby cen umožnilo výrobnímu odvětví Unie omezit ztrátu podílu na trhu, vedlo k tomu, že v posuzovaném období došlo k nahromadění významných ztrát, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzeno v 78. bodě odůvodnění konečného nařízení. Tato situace se časově shodovala s existencí velkých objemů levného dumpingového dovozu na trh Unie, zejména v období šetření.
(56)
V roce 2009, ačkoli se absolutní objem dumpingového dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a útlumem na trhu EU snížil o 7,3 %, bylo zaznamenáno, že průměrná cena dumpingového dovozu klesla o 17,9 %, což bylo více než 16,9 % snížení ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a nahromadilo finanční ztráty.
(57)
Z výše uvedeného jsou zřejmé závažné důsledky pro chování výrobního odvětví Unie v oblasti tvorby cen na jeho hlavním trhu, které vyplývají z přítomnosti velkých objemů levného dumpingového dovozu na trhu Unie, a nepříznivý dopad, který tato přítomnost měla na hospodářskou situaci odvětví, zejména v období šetření.
(58)
Výše uvedený dovozce tvrdil, že při analýze příčinné souvislosti by zbývající dumpingový indonéský dovoz měl být oddělen od dovozu pocházejícího z Indie a Malajsie, a to na základě takových faktorů, jako je stabilní podíl na trhu, vyšší úroveň cen, neexistence cenového podbízení, nižší rozpětí cenového podbízení u uvedeného indonéského dovozu a paralelní vývoj indonéského podílu a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Tento dovozce dále tvrdil, že mezi újmou a dumpingovým indonéským dovozem neexistuje žádná příčinná souvislost, jakmile je posuzován zvlášť.
(59)
Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož důvody, které dovozce - někdy selektivně - uvádí, nejsou důvody, které se podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení považují za relevantní pro určení toho, zda by mělo být uplatněno souhrnné posouzení či nikoli, zejména pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky Unie. Původní šetření totiž dospělo k závěru, že dotčený výrobek je komoditním polotovarem, který se používá především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů, a že tento dovážený výrobek bez ohledu na zemi původu představuje přímou konkurenci pro výrobky vyráběné v Unii. Stejnorodost hospodářské soutěže na trhu Unie proto opravňuje k souhrnnému posouzení dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. b) základního nařízení. Tvrzení dovozce se tohoto zjištění netýkají a mohla by být relevantní pouze v případě uplatnění odděleného posouzení. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný základ pro změnu zjištění původního šetření, pokud jde o souhrnné posouzení, analýza účinků dumpingového dovozu se potvrzuje.
(60)
Kromě toho je třeba poznamenat, že ostatní indonéské dovozy se uskutečňovaly za dumpingové ceny, v období šetření výrazně vzrostl jejich podíl na trhu a byly prodávány za ceny nižší, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(61)
Dovozce dále uvedl, že skupina Ecogreen se dopouštěla většího cenového podbízení než druhý indonéský vyvážející výrobce, a jelikož se má za to, že dovoz skupiny Ecogreen měl zanedbatelný dopad, stejný závěr by proto tím spíše měl být uplatněn vůči ostatnímu indonéskému dovozu.
(62)
Tento závěr vychází z nesprávného předpokladu. Soudní výrok vyvolal změnu ve výpočtu dumpingu pro skupinu Ecogreen, který se poté stal nepatrným. Pouze z tohoto důvodu musel být dopad dovozu od skupiny Ecogreen považován za zanedbatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(63)
Na základě výše uvedených zjištění se dochází k závěru, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2 Účinky jiných činitelů
(64)
V rámci příčinné souvislostí byly podobně přezkoumány i účinky jiných činitelů.
5.2.1 Nedumpingový dovoz z Indonésie
(65)
Jak bylo zmíněno v 23. bodě odůvodnění výše, nedumpingový dovoz vzrostl v šetřeném období poměrně méně než dumpingový dovoz a představoval pouze omezený podíl na celkovém dovozu z dotčených zemí. Šetřením se mimoto také prokázalo, že tento dovoz měl v posuzovaném období, zejména v období šetření, jen nevelký podíl na trhu.
(66)
Objem dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 6,5 %, tj. více, než bylo oživení trhu doložené růstem spotřeby v Unii o 4,6 %, a jeho podíl na trhu se tak zvýšil.
(67)
Proto se má za to, že jakýkoli dopad, jaký mohl nedumpingový dovoz mít na trh Unie v období šetření, nemůže převážit výrazný nepříznivý dopad dumpingového dovozu, podrobně popsaný v 51. až 57. bodě odůvodnění.
(68)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že přítomnost nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen na trhu Unie v období šetření není taková, aby mohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Jiné činitele zkoumané v původním šetření
(69)
K jiným činitelům, jež byly v původním šetření zkoumány v rámci možných příčin podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, patřily: dovoz do Unie ze zbytku světa, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a prodej rozvětvených isomerů, na něž se definice výrobku nevztahuje.
(70)
Vzhledem k tomu, že revidovanými dumpingovými rozpětími stanovenými pro indonéské vyvážející výrobce nejsou tyto činitele dotčeny, potvrzují se zjištění a závěry, k nimž se, pokud jde o tyto činitele, dospělo v 95. až 100. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dopad těchto činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(71)
Tímto novým šetřením se potvrzuje, že i nadále existuje jasná a přímá souvislost mezi růstem objemu dumpingového dovozu a jeho nepříznivými cenovými účinky na jedné straně a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie na straně druhé.
(72)
Výše uvedená analýza ukazuje, že objem nedumpingového dovozu byl ve srovnání s množstvím dumpingových výrobků dovážených z dotčených zemí omezený. V podmínkách celkem stabilní spotřeby tento dumpingový dovoz v posuzovaném období absolutně i relativně značně vzrostl a jeho přítomnost měla na trh Unie značný nepříznivý dopad. Bylo totiž zaznamenáno, že v důsledku vzniklého narušení trhu muselo výrobní odvětví Unie od roku 2008 podstatně snížit své ceny o 22,2 % a nemohlo - zejména v období šetření - pokrýt své náklady a dosáhnout přiměřené výše zisku.
(73)
Novým šetřením bylo rovněž potvrzeno, že účinky jiných faktorů než dumpingového dovozu nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(74)
Z nového šetření tudíž vyplývá, že v období šetření existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie, Indonésie a Malajsie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Závěry, k nimž se dospělo ve 101. a 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, se proto potvrzují.
6. Zájem Unie
(75)
Bylo prokázáno, že závěry, k nimž se dospělo v 118. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o zájem Unie, nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny, a proto se potvrzují.
C. PŘEZKUM KONEČNÝCH OPATŘENÍ
(76)
Jak je uvedeno výše, nové šetření relevantních skutečností a zjištění stanovených v původním šetření s přihlédnutím k novým dumpingovým rozpětím určeným v pozměňujícím nařízení prokázalo, že ostatní dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie na trh Unie v období šetření způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(77)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v původním šetření, pokud jde o dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a vzhledem k tomu, že toto nové šetření potvrdilo, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a ostatním dumpingovým dovozem z dotčených zemí, by konečná opatření uložená pozměňujícím nařízením měla být potvrzena na stejné úrovni. Na základě toho se dochází k závěru, že toto nové šetření by mělo být ukončeno beze změny konečných opatření uložených konečným nařízením.
(78)
Platná antidumpingová opatření stanovená v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1138/2011 a změněná prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2012 jsou i nadále opodstatněná, a měla by proto zůstat v platnosti. Připomíná se, že uložená opatření představovala specifická cla a byla stanovena pro každého dotčeného vyvážejícího výrobce takto:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo
(EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF (India) Ltd
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P. T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P. T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
45,63
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(79)
Orgány dotčených zemí, vývozci a jejich sdružení, všechny zúčastněné strany v Unii, zejména výrobní odvětví Unie, dovozci a sdružení uživatelů a obchodníků byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit částečné zahájení nového antidumpingového šetření týkajícího se dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek a ke slyšení. Ústní a písemné připomínky předložené těmito stranami byly posouzeny, avšak nezměnily závěry, k nimž se dospělo v tomto nařízení.
(80)
Jeden vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(81)
Bylo zejména zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce vyrábí řadu výrobků jiných, než je dotčený výrobek, a že tyto jiné výrobky prodává stejným odběratelům. To by vytvořilo závažné riziko křížové kompenzace, krajně ztížilo účinnou kontrolu tohoto závazku a zpochybnilo efektivitu cenového závazku v daném případě. Na základě toho Komise dospěla k závěru, že nabídku závazku nelze přijmout.
(82)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 V Bruselu dne a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie, se ukončuje beze změny platných cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. května 2014.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 570/2014 DER KOMMISSION
vom 26. Mai 2014
zur Einstellung der teilweisen Wiederaufnahme der Antidumpinguntersuchung betreffend die Einfuhren bestimmter Fettalkohole und ihrer Gemische mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. GELTENDE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1138/2011 (2) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter Fettalkohole und ihrer Gemische („FOH“) mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia („endgültige Verordnung“) ein. Der endgültigen Verordnung ging die Verordnung (EU) Nr. 446/2011 (3) der Kommission zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von FOH mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia („vorläufige Verordnung“) voraus. Die Feststellungen, aufgrund derer die endgültigen Antidumpingzölle eingeführt wurden, werden nachstehend als „die Feststellungen der Ausgangsuntersuchung“ bezeichnet.
(2)
Am 21. Januar 2012 reichten PT Ecogreen Oleochemicals, ein ausführender Hersteller von FOH in Indonesien, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd und Ecogreen Oleochemicals GmbH (nachstehend zusammen „Ecogreen“ genannt) eine Klage beim Gericht der Europäischen Union ein (Rechtssache T-28/12), mit der die Nichtigerklärung der endgültigen Verordnung beantragt wurde, soweit sie den für Ecogreen geltenden Antidumpingzoll betraf. Ecogreen focht die Berichtigung seines Ausfuhrpreises an, die nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i der Grundverordnung zum Zwecke des Vergleichs dieses Ausfuhrpreises mit dem Normalwert des Unternehmens vorgenommen worden war.
(3)
In der Rechtssache T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) und Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) gegen Rat der Europäischen Union) erklärte das Gericht Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 954/2006 des Rates für nichtig, soweit er Interpipe NTRP VAT betraf, unter anderem aufgrund eines offensichtlichen Beurteilungsfehlers bei der Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i, und aus anderen Gründen, soweit er Interpipe Niko Tube ZAT betraf. Am 16. Februar 2012 wies der Gerichtshof das vom Rat und der Kommission eingelegte Rechtsmittel zurück (verbundene Rechtssachen C-191/09 P und C-200/09 P).
(4)
Da die tatsächlichen Umstände von Ecogreen, was die Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i der Grundverordnung betrifft, mit denen von Interpipe NTRP VAT vergleichbar waren, wurde es für angezeigt gehalten, die Dumpingspanne von Ecogreen ohne Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i neu zu berechnen.
(5)
Daher wurde am 21. Dezember 2012 die Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1241/2012 des Rates vom 11. Dezember 2012 zur Änderung der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1138/2011 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren bestimmter Fettalkohole und ihrer Gemische mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia (4) veröffentlicht, die rückwirkend ab dem 12. November 2011 galt („Änderungsverordnung“).
(6)
Die darin für Ecogreen ermittelte Dumpingspanne lag unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle im Sinne des Artikels 9 Absatz 3 der Grundverordnung. Die Untersuchung in Bezug auf Ecogreen wurde daher ohne Einführung von Maßnahmen eingestellt. Das Gericht der Europäischen Union entschied dann am 9. April 2013, dass der Antrag in der Rechtssache T-28/12 erledigt sei.
(7)
Obwohl für alle anderen ausführenden Hersteller in Indien, Indonesien und Malaysia weiterhin Antidumpingzölle gelten, sollten die Feststellungen der Ausgangsuntersuchung, insbesondere zu den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren, im Lichte der in der Änderungsverordnung enthaltenen revidierten Dumpingfeststellungen neu bewertet werden.
B. NEUBEWERTUNG DER FESTSTELLUNGEN DER URSPRÜNGLICHEN UNTERSUCHUNG
1. Rahmenbedingungen der Neubewertung
(8)
Am 28. Februar 2013 wurde eine Bekanntmachung der teilweisen Wiederaufnahme der Antidumpinguntersuchung betreffend die Einfuhren bestimmter Fettalkohole und ihrer Gemische mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia (5) („betroffene Länder“) veröffentlicht („Wiederaufnahme“). In der Bekanntmachung hieß es, die Wiederaufnahme beschränke sich auf die Untersuchung der Auswirkungen der neu festgesetzten Dumpingspannen auf die Feststellungen insbesondere zu Schädigung und Schadensursache, wie sie in der Ausgangsuntersuchung festgestellt worden waren („erneute Untersuchung“).
(9)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verwender und den Wirtschaftszweig der Union offiziell über die teilweise Wiederaufnahme der Untersuchung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(10)
Mehrere Parteien brachten vor, es sei unklar, auf welcher Rechtsgrundlage die Kommission die Ausgangsuntersuchung wieder aufnehme und welche Daten die Kommission erheben werde, um in dieser erneuten Untersuchung den Sachverhalt zu ermitteln und Schlussfolgerungen zu treffen.
(11)
Ferner wurde behauptet, es sei unklar, welche Art von Untersuchung eingeleitet werde, was im Zusammenhang mit der Höhe der endgültigen Maßnahmen das Endergebnis sein könnte, welcher Zeitraum abgedeckt werde und welche Aspekte der Ausgangsuntersuchung neu bewertet würden.
(12)
Es wird daran erinnert, dass diese Wiederaufnahme die notwendige Folge der Annahme der Änderungsverordnung ist, die ihrerseits das Ergebnis der Feststellungen des Gerichts in der Rechtssache T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) und Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) gegen Rat der Europäischen Union) darstellte.
(13)
Es sei darauf hingewiesen, das in der Ausgangsuntersuchung der sogenannte Untersuchungszeitraum (UZ) den Zeitraum vom 1. Juli 2009 bis zum 30. Juni 2010 umfasste. Die Schadensanalyse deckte den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZ ab und wurde als „Bezugszeitraum“ bezeichnet.
(14)
Die laufende erneute Untersuchung konzentriert sich auf denselben UZ und denselben Bezugszeitraum. Die bei der Ausgangsuntersuchung für diese Zeiträume getroffenen Feststellungen hinsichtlich Schädigung und Schadensursache werden in Anbetracht der in der Änderungsverordnung neu festgesetzten Dumpingspannen für die indonesischen Hersteller neu bewertet.
(15)
Genauer gesagt geht es, wie in der Bekanntmachung zur Wiederaufnahme erwähnt, bei dieser erneuten Untersuchung darum, ob sich die festgestellte geringfügige Dumpingspanne eines einzelnen ausführenden Herstellers in Indonesien und die in der Änderungsverordnung festgelegte Änderung der Höhe der Dumpingspannen für die übrigen indonesischen Unternehmen irgendwie auf die Feststellungen der Ausgangsuntersuchung in Bezug auf Schädigung und Schadensursache auswirken können.
(16)
Die Ergebnisse der erneuten Untersuchung werden nachstehend dargelegt. Wie in der Ausgangsuntersuchung werden bestimmte Daten und Informationen in indexierter Form ausgewiesen, um die Vertraulichkeit der ursprünglich eingereichten Angaben zu wahren.
2. Betroffene Ware und gleichartige Ware
(17)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich bekanntlich um die in der Ausgangsuntersuchung definierte Ware, nämlich gesättigte Fettalkohole der C-Kettenlängen C8, C10, C12, C14, C16 und C18 (ohne verzweigte Isomere), einschließlich gesättigter Fettalkohole einer Fraktion (auch als „Einzelfraktionen“ oder „single cuts“ bezeichnet), sowie Fettalkoholgemische überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (gewöhnlich als C8-C10 kategorisiert), Fettalkoholgemische überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (gewöhnlich als C12-C14 kategorisiert) und Fettalkoholgemische überwiegend des C-Kettenlängenbereichs C16-C18 mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia, die derzeit unter den KN-Codes ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 und ex 3823 70 00 eingereiht werden („Fettalkohol“).
(18)
Die Feststellungen der Änderungsverordnung berühren die in der Ausgangsuntersuchung dargelegten Feststellungen zur untersuchten Ware und zur gleichartigen Ware nicht.
3. Dumping
(19)
Wie in Erwägungsgrund 7 der Änderungsverordnung erwähnt, wurde die Dumpingspanne für alle Unternehmen in Indonesien (mit Ausnahme des anderen ausführenden Herstellers mit individueller Dumpingspanne), der die Spanne des mitarbeitenden ausführenden Herstellers in Indonesien mit der höchsten Dumpingspanne zugrunde lag, unter Berücksichtigung der für Ecogreen neu berechneten Dumpingspanne angepasst.
(20)
Die Dumpingspannen, die in Erwägungsgrund 23 der endgültigen Verordnung für indische und in Erwägungsgrund 55 derselben Verordnung für malaysische ausführende Hersteller festgesetzt worden waren, wurden von der Änderungsverordnung nicht berührt.
(21)
Wie in Erwägungsgrund 6 der Änderungsverordnung erwähnt, wurde die Dumpingspanne für Ecogreen auf weniger als 2 % festgesetzt; sie liegt damit unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle im Sinne des Artikels 9 Absatz 3 der Grundverordnung. Die von diesem ausführenden Hersteller getätigten Einfuhren in die Union sollten daher in der erneuten Untersuchung als nicht gedumpte Einfuhren betrachtet werden.
(22)
Menge, Preis und Marktanteil der nicht gedumpten Einfuhren des erwähnten indonesischen Ausführers entwickelten sich im Bezugszeitraum wie in der nachstehenden Tabelle dargestellt. Wie in Erwägungsgrund 16 erwähnt, werden die übermittelten Daten in indexierter Form ausgewiesen.
Einfuhren
2007
2008
2009
UZ
Tonnen
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Jährliche Differenz in %
9,6
- 2,3
7,5
Marktanteil
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Jährliche Differenz in %
6,8
2,9
2,8
Durchschnittspreis EUR/Tonne
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Jährliche Differenz in %
9,9
- 17,0
0,2
Quelle: Fragebogenantworten.
(23)
Hinsichtlich der in Erwägungsgrund 70 der vorläufigen Verordnung dargestellten Tabelle, die in Erwägungsgrund 64 der endgültigen Verordnung bestätigt wurde, und der vorstehenden Tabelle ergab die Untersuchung, dass die nicht gedumpten Einfuhren einen begrenzten Anteil der Gesamteinfuhren aus den betroffenen Ländern ausmachten und im Bezugszeitraum verhältnismäßig weniger stark zunahmen als die gedumpten Einfuhren. So machten die nicht gedumpten Einfuhren 2007 rund 15-18 % der Gesamtmenge der Einfuhren aus den betroffenen Ländern aus, im Bezugszeitraum jedoch nur 10-13 %.
(24)
Aus der erneuten Untersuchung ergibt sich, dass die Durchschnittspreise der nicht gedumpten Einfuhren von Ecogreen im Bezugszeitraum um 9 % abnahmen, aber zwischen 2009 und dem UZ konstant blieben.
4. Schädigung
4.1. Unionsproduktion und Wirtschaftszweig der Union
(25)
Die in den Erwägungsgründen 57 bis 61 der endgültigen Verordnung dargelegten Feststellungen zur Unionsproduktion und zum Wirtschaftszweig der Union werden von der erneuten Untersuchung nicht berührt und hiermit bestätigt.
4.2. Unionsverbrauch
(26)
Die in den Erwägungsgründen 64 bis 66 der vorläufigen Verordnung dargelegten Feststellungen, die durch Erwägungsgrund 62 der endgültigen Verordnung bestätigt wurden, bleiben unberührt. Wie in der nachstehenden Tabelle dargestellt hat es sich bestätigt, dass der Unionsverbrauch an Fettalkohol recht konstant war und während des Bezugszeitraums mit einem Anstieg von 2 % nur leicht zunahm. Wie in Erwägungsgrund 64 der vorläufigen Verordnung erwähnt, wurde der Verbrauch in indexierter Form ausgewiesen, um die Vertraulichkeit der Daten zu wahren.
Verbrauch
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Jährliche Differenz in %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Einfuhren aus den betroffenen Ländern in die Union und Preisunterbietung
4.3.1. Kumulative Beurteilung der gedumpten Einfuhren
(27)
Wie in der Ausgangsuntersuchung wurde geprüft, ob eine kumulative Beurteilung der gedumpten Einfuhren im Sinne des Artikels 3 Absatz 4 der Grundverordnung hinsichtlich der drei betroffenen Länder noch gerechtfertigt ist, wenn man die in den Erwägungsgründen 19 und 21 erwähnten revidierten Dumpingspannen für indonesische ausführende Hersteller berücksichtigt.
(28)
Falls die Einfuhren einer Ware aus mehr als einem Land gleichzeitig Gegenstand von Antidumpinguntersuchungen sind, werden bekanntlich nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung die Auswirkungen dieser Einfuhren nur dann kumulativ beurteilt, wenn festgestellt wird, dass a) die ermittelte Dumpingspanne für die Einfuhren aus jedem einzelnen Land den in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung genannten Mindestprozentsatz übersteigt und die Menge der Einfuhren aus jedem einzelnen Land nicht unerheblich ist und b) eine kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren angesichts des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren untereinander sowie des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren und der gleichartigen Ware aus der Union angemessen ist.
(29)
Die Feststellungen hinsichtlich der Mengen und des Preises der gedumpten Einfuhren aus jedem einzelnen Land wurden für den Bezugszeitraum neu bewertet. Die Informationen zur Einfuhrmenge, die zur Ermittlung der in der Tabelle in Erwägungsgrund 63 Buchstabe b der endgültigen Verordnung angegebenen Durchschnittspreise herangezogen wurden, blieben bezüglich Malaysias und Indiens unverändert. Die Daten bezüglich Indonesiens wurden unter Berücksichtigung der Tatsache revidiert, dass die Preise der Einfuhren eines einzelnen ausführenden Herstellers auf den Unionsmarkt, wie in Erwägungsgrund 21 erwähnt, nicht länger als gedumpt betrachtet wurden. Die neu festgestellten gedumpten Einfuhren entwickelten sich wie im Folgenden dargestellt. Wie in Erwägungsgrund 16 erläutert, werden die Angaben zur Einfuhrmenge für die einzelnen betroffenen Länder in indexierter Form ausgewiesen.
Menge der gedumpten Einfuhren
2007
2008
2009
UZ
Malaysia
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Jährliche Differenz in %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Jährliche Differenz in %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
Index: 2008 = 100
100
142
168
Jährliche Differenz in %
42,1
17,9
(30)
Die Untersuchung ergab, dass im UZ die Menge der gedumpten Einfuhren aus jedem betroffenen Land nicht unerheblich war und dass die Präsenz gedumpter Einfuhren auf dem Unionsmarkt im Bezugszeitraum und insbesondere im UZ bedeutend blieb. Die Tatsache, dass laut den Feststellungen der Änderungsverordnung einer der indonesischen ausführenden Hersteller nicht dumpte, ändert nichts an dieser Schlussfolgerung.
(31)
Die Feststellungen zur Preisfestsetzung für die gedumpten Einfuhren aus den einzelnen betroffenen Ländern wurden also für den Bezugszeitraum neu bewertet und sind in der nachstehenden Tabelle aufgeführt. Die Preise in der Tabelle in Erwägungsgrund 63 Buchstabe b der endgültigen Verordnung blieben hinsichtlich Malaysias und Indiens unverändert. Die Daten bezüglich Indonesiens wurden unter Berücksichtigung der Tatsache revidiert, dass nach Auffassung der Kommission einer der ausführenden Hersteller, wie in Erwägungsgrund 21 erwähnt, seine Waren auf dem Unionsmarkt nicht zu gedumpten Preisen anbot. Wie in Erwägungsgrund 16 erläutert, werden die Angaben zum Preis des Ausführers, bei dem Dumping festgestellt wurde, in indexierter Form ausgewiesen.
Einfuhren aufgrund von Eurostat-Daten (nur betroffene Ware und gedumpte Einfuhren)
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittspreis (EUR/Tonne) Malaysia
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Jährliche Differenz in %
3,6
- 15,4
7,3
Durchschnittspreis (EUR/Tonne) Indien
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Jährliche Differenz in %
14,4
- 21,4
2,1
Durchschnittspreis (EUR/Tonne) Indonesien
Index: 2008 = 100
100
70
72
Jährliche Differenz in %
- 30,0
2,6
Quelle: Eurostat-Daten und Fragebogenantworten.
(32)
Die Untersuchung ergab, dass die Preisgestaltung der indonesischen ausführenden Hersteller - mit Ausnahme des Jahres 2007, als es keine Einfuhren aus Indonesien gab - gegenüber der Ausgangsuntersuchung fast gleich blieb. Somit kann die in Erwägungsgrund 63 Buchstabe b der endgültigen Verordnung getroffene Feststellung, dass die Preisfestsetzung und das Preisverhalten der betroffenen Länder insbesondere während des UZ weitgehend ähnlich war, bestätigt werden. Die Tatsache, dass laut den Feststellungen der Änderungsverordnung einer der indonesischen ausführenden Hersteller nicht dumpte, ändert nichts an dieser Schlussfolgerung.
(33)
Ferner bleiben die in Erwägungsgrund 127 der vorläufigen Verordnung getroffenen und in Erwägungsgrund 122 der endgültigen Verordnung bestätigten Feststellungen, insbesondere die, dass die für die betroffenen Länder ermittelten Schadensbeseitigungsschwellen deutlich über der Geringfügigkeitsschwelle von 2 % lagen, ebenfalls bestehen. Außerdem wurden die Absatzkanäle und die Preisentwicklungen für jedes der betroffenen Länder analysiert und für ähnlich befunden (siehe vorstehende Tabelle). Die Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern folgten nach dem 2008 erreichten Höchststand einem Abwärtstrend und fielen, wie die Untersuchung ergab, global gesehen im Vergleich mit den Durchschnittspreisen des Wirtschaftszweigs der Union besonders niedrig aus.
(34)
Die nachstehende Tabelle zeigt, dass sich der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus jedem betroffenen Land im Bezugszeitraum insgesamt erhöhte. Wie in Erwägungsgrund 16 erläutert, werden die Angaben in indexierter Form ausgewiesen.
Marktanteil der gedumpten Einfuhren
2007
2008
2009
UZ
Malaysia
Index: 2007 = 100
100
157
145
35
Jährliche Differenz in %
57
- 8
- 7
Indien
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Jährliche Differenz in %
15
- 7
31
Indonesien
Index: 2008 = 100
100
142
168
Jährliche Differenz in %
50
13
(35)
Gestützt auf die oben dargelegten Tatsachen und Erwägungen ergibt die erneute Untersuchung, dass die in der Ausgangsuntersuchung getroffenen Feststellungen zur Kumulierung unverändert bestehen bleiben. Somit wird die Auffassung vertreten, dass die in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung festgelegten Bedingungen für die kumulative Beurteilung der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern weiterhin erfüllt sind. Die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern können daher bei der erneuten Untersuchung der Schädigung und der Schadensursache zusammen beurteilt werden.
4.3.2. Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren
(36)
Bei der Bestimmung des kumulativen Werts der im Bezugszeitraum getätigten gedumpten Einfuhren in die Union wird berücksichtigt, dass in der Änderungsverordnung für sämtliche ausführenden Hersteller in Indonesien - mit Ausnahme von Ecogreen - die Feststellungen zum eindeutigen Vorliegen von Dumping bestätigt wurden. Ihre Ausfuhren werden als gedumpt betrachtet und unterliegen daher weiterhin Antidumpingzöllen.
(37)
In ähnlicher Weise berücksichtigt die erneute Untersuchung, dass die in der Ausgangsuntersuchung für alle ausführenden Hersteller in Indien und Malaysia ermittelten Dumpingspannen unverändert weiterbestehen, die Einfuhren dieser Hersteller als gedumpt betrachtet werden und weiterhin Antidumpingzöllen unterliegen.
(38)
Die Menge der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern wurde durch Abzug der Menge der nicht gedumpten Einfuhren eines indonesischen ausführenden Herstellers angepasst, wie in Erwägungsgrund 29 erwähnt.
(39)
Gestützt auf die obige Darlegung werden die in Erwägungsgrund 70 der vorläufigen Verordnung genannten und in Erwägungsgrund 64 der endgültigen Verordnung bestätigten Feststellungen sowie die in den Erwägungsgründen 71 bis 73 der vorläufigen Verordnung zur Beurteilung der gedumpten Einfuhren während des Bezugszeitraums getroffenen und in Erwägungsgrund 65 der endgültigen Verordnung bestätigten Feststellungen wie nachstehend erläutert revidiert. Wie in Erwägungsgrund 16 erläutert, werden die Angaben zu den Gesamteinfuhrmengen und dem Marktanteil der gedumpten Einfuhren in indexierter Form ausgewiesen.
Gedumpte Einfuhren aus den betroffenen Ländern
2007
2008
2009
UZ
Tonnen
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Jährliche Differenz in %
67,0
- 7,3
6,5
Marktanteil
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Jährliche Differenz in %
62,7
- 2,3
1,8
Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren (EUR/Tonne)
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Jährliche Differenz in %
8,2
- 17,9
6,1
Quelle: Eurostat-Daten und Fragebogenantworten.
(40)
Die Menge der in der laufenden erneuten Untersuchung festgestellten gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erhöhte sich im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich um 65 %. Der stärkste Anstieg war von 2007 bis 2008 zu verzeichnen; in diesem Zeitraum nahmen die Einfuhren um 67 % zu. 2009 gingen die Einfuhren dann leicht zurück, um während des UZ beinahe wieder auf das Niveau von 2008 zu steigen.
(41)
Die revidierten Durchschnittspreise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern schwankten im Bezugszeitraum erheblich; insgesamt gingen sie um 6 % zurück. Es fällt jedoch auf, dass sich dieser Rückgang zwischen 2008 und dem UZ auf 14 % belief. Über den ganzen Bezugszeitraum hinweg lagen die Durchschnittspreise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern stets unter den von der übrigen Welt und dem Wirtschaftszweig der Union festgelegten Preisen, wodurch der Marktanteil der gedumpten Einfuhren stieg.
(42)
Der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erhöhte sich im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich um 62 %. Dieser Anstieg war von 2007 bis 2008 am stärksten ausgeprägt. Während der Wirtschaftskrise gingen die Einfuhren leicht zurück, wodurch sich der Marktanteil der betroffenen Länder von 2008 bis 2009 um 4 % verringerte; doch bis zum Ende des Bezugszeitraums weiteten diese Länder ihren Marktanteil wieder aus.
(43)
Dass die nicht gedumpten Einfuhren von Ecogreen nicht mehr berücksichtigt wurden, beeinflusste daher die in der Ausgangsuntersuchung getroffenen Feststellungen zu Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren in keiner Weise; diese Feststellungen werden daher bestätigt.
4.3.3. Preisunterbietung
(44)
Es wird daran erinnert, dass die in der Ausgangsuntersuchung festgestellten Preisunterbietungsspannen in den Erwägungsgründen 74 und 75 der vorläufigen Verordnung erläutert und in Erwägungsgrund 67 der endgültigen Verordnung bestätigt wurden. Die individuellen, für die einzelnen betroffenen Ausführer angestellten Berechnungen wurden von der Änderungsverordnung nicht beeinflusst. Diese Feststellungen werden daher bestätigt.
(45)
Für die unter Ausschluss der nicht gedumpten Einfuhren kumulativ für die drei Länder zusammen beurteilten gedumpten Einfuhren wurde eine durchschnittliche Unterbietung von 2 % festgestellt. Bei dieser scheinbar geringen Unterbietung ist zu beachten, dass sich der Wirtschaftszweig der Union angesichts der Niedrigpreiseinfuhren auf dem EU-Markt selbst zu Preissenkungen gezwungen sah. Diese Preise deckten allerdings besonders während des UZ die Produktionskosten nicht ab. Die durchschnittliche Zielpreisunterbietung für die kumulativ beurteilten gedumpten Einfuhren - ohne Ecogreen - betrug 22 %.
(46)
Ein Einführer von FOH mit Ursprung in Indonesien reagierte auf die Unterrichtung über die Feststellungen der Kommission mit dem Vorbringen, der Durchschnittspreis der nicht gedumpten Einfuhren sei niedriger als der Durchschnittspreis der Einfuhren, die von dem weiterhin Maßnahmen unterliegenden indonesischen ausführenden Hersteller produziert wurden. Dieses Vorbringen beeinflusst allerdings die Feststellung der Preisunterbietung bei den kumulativ beurteilten gedumpten Einfuhren nicht.
4.4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(47)
Die in den Erwägungsgründen 76 bis 91 der vorläufigen Verordnung getroffenen und in den Erwägungsgründen 71 bis 84 der endgültigen Verordnung bestätigten Feststellungen zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union werden von der Änderungsverordnung nicht beeinflusst und können daher bestätigt werden.
(48)
Wie erinnerlich, ergab die ursprüngliche Untersuchung, dass sich die meisten Schadensindikatoren bezüglich des Wirtschaftszweigs der Union wie Produktion (-17 %), Kapazitätsauslastung (-15 %), Verkaufsmenge (-18 %), Marktanteil (-12 %) und Beschäftigung -13 %) im Bezugszeitraum verschlechterten. Vor allem die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie der Cashflow und die Rentabilität entwickelten sich deutlich negativ. Dadurch wurden die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union insbesondere im UZ eingeschränkt.
(49)
In Anbetracht dieser Sachlage wird die Schlussfolgerung bestätigt, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
5. Schadensursache
(50)
Über die Bestätigung des Vorliegens einer bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union hinaus wurde neu bewertet, ob nach wie vor ein ursächlicher Zusammenhang zwischen der besagten Schädigung nach den in der Änderungsverordnung dargelegten revidierten Dumpingfeststellungen und den revidierten Mengen der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern besteht.
5.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(51)
Wie in Erwägungsgrund 26 dargelegt, blieb der Verbrauch in der Union recht konstant und erhöhte sich im Bezugszeitraum um lediglich 2 %.
(52)
Aus der Tabelle in Erwägungsgrund 39, in der die Einfuhren des indonesischen Ausführers, der laut Änderungsverordnung seine Waren auf dem Unionsmarkt nicht gedumpt hatte, nicht berücksichtigt werden, geht hervor, dass die revidierte Menge der gedumpten Einfuhren aus den drei betroffenen Ländern nach wie vor bedeutend war und sich im Bezugszeitraum wesentlich erhöhte, und zwar in absoluten Zahlen um mehr als 60 000 Tonnen und in relativen Zahlen um mehr als 60 %. Ähnlich verhält es sich mit dem Marktanteil der gedumpten Einfuhren: er stieg beträchtlich an und legte im genannten Zeitraum mehr als 5 Prozentpunkte zu.
(53)
Diese Entwicklungen ähneln den in der Ausgangsuntersuchung und insbesondere in den Erwägungsgründen 86 bis 94 der endgültigen Verordnung festgestellten Trends. Der Zuwachs an Marktanteil, der in der Ausgangsuntersuchung auf 57 % beziffert wurde, dürfte nun mit den revidierten Daten im Bezugszeitraum bei mehr als 60 % liegen.
(54)
Die erneute Untersuchung bestätigte sogar, dass die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern den Wirtschaftszweig der Union unter Druck setzten, und zwar beginnend mit dem Jahr 2008, in dem diese Einfuhren um 67 % zunahmen. In jenem Jahr lagen die Preise der gedumpten Einfuhren, wie in Erwägungsgrund 39 dargelegt, deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union. Dies hatte einen erheblichen Rückgang der Verkaufsmenge (-15,4 %) und des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge, den dieser im restlichen Bezugszeitraum auch nicht wieder ausgleichen konnte. Gleichzeitig erhöhte sich der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern um mehr als 9 Prozentpunkte.
(55)
Wie aus Erwägungsgrund 72 der endgültigen Verordnung ersichtlich, musste der Wirtschaftszweig der Union als Reaktion auf diesen Druck seine Verkaufspreise deutlich senken, und zwar um 16,9 % im Jahr 2009 und während des UZ sogar noch um weitere 5,3 %. Selbst wenn der Wirtschaftszweig der Union mit diesem Preisverhalten seine Einbuße an Marktanteilen begrenzen konnte, akkumulierten sich auf diese Weise im Bezugszeitraum erhebliche Verluste, wie in Erwägungsgrund 86 der vorläufigen Verordnung dargestellt und in Erwägungsgrund 78 der endgültigen Verordnung bestätigt. Gleichzeitig befanden sich in dieser Situation insbesondere während des UZ große Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren auf dem Unionsmarkt.
(56)
2009 ging die absolute Menge der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern entsprechend dem Wirtschaftsabschwung und der Schrumpfung des EU-Markts zwar um 7,3 % zurück, der Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren sank jedoch um 17,9 % und somit mehr als die 16,9 %, um die sich der Preis des Wirtschaftszweigs der Union verringerte. Während des UZ musste der Wirtschaftszweig der Union seine Preise senken und sammelte finanzielle Verluste an.
(57)
Die vorstehenden Erwägungen zeigen, wie stark die Präsenz großer Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren auf dem Unionsmarkt die Preisgestaltung des Wirtschaftszweigs der Union auf seinem Hauptmarkt beeinträchtigte und wie nachteilig diese Präsenz sich auf die Lage des Wirtschaftszweigs insbesondere während des UZ auswirkte.
(58)
Der obengenannte Einführer machte geltend, dass in der Untersuchung des ursächlichen Zusammenhangs die verbleibenden gedumpten Einfuhren aus Indonesien nicht in die kumulative Beurteilung der Einfuhren mit Ursprung in Indien und Malaysia einfließen sollten; begründet wurde dies mit Faktoren wie dem stabilen Marktanteil, dem höheren Preisniveau, der fehlenden Preisunterbietung und der niedrigeren Zielpreisunterbietungsspanne jener indonesischen Einfuhren sowie der parallelen Entwicklung des indonesischen Marktanteils und des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union. Des Weiteren brachte der Einführer vor, bei nicht kumulativer Beurteilung bestehe kein ursächlicher Zusammenhang zwischen der Schädigung und den gedumpten indonesischen Einfuhren.
(59)
Dieses Vorbringen wurde zurückgewiesen, weil die von dem Einführer - in mancher Hinsicht selektiv - vorgetragenen Faktoren nicht denen entsprechen, die nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung für die Entscheidung relevant sind, ob eine kumulative Beurteilung vorgenommen werden sollte, insbesondere was die Wettbewerbsbedingungen zwischen den eingeführten Waren und der gleichartigen Ware der Union betrifft. In der Ausgangsuntersuchung wurde nämlich der Schluss gezogen, dass es sich bei der betroffenen Ware um einen als Zwischenerzeugnis verwendeten Rohstoff handelt, der vor allem in die Produktion von Fettalkoholsulfaten, Fettalkoholethoxylaten und Fettalkoholethersulfaten eingeht, und dass die eingeführte Ware unabhängig vom Ursprungsland direkt mit der in der Union hergestellten Ware konkurriert. Die Einheitlichkeit des Wettbewerbs auf dem Unionsmarkt rechtfertigt daher die kumulative Beurteilung der Einfuhren im Sinne des Artikels 3 Absatz 4 Buchstabe b der Grundverordnung. Die Argumente des Einführers gehen auf diese Feststellung nicht ein; sie könnten lediglich bei einer nicht kumulativen Beurteilung relevant werden. Da kein Grund dafür besteht, die Feststellungen der ursprünglichen Untersuchung zur Kumulierung zu ändern, wird die Analyse der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren bestätigt.
(60)
Darüber hinaus ist festzuhalten, dass die verbleibenden indonesischen Einfuhren zu gedumpten Preisen erfolgten, sie steigerten ihren Marktanteil während des Bezugszeitraums kräftig und unterboten die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union.
(61)
Schließlich erwähnte der Einführer, dass Ecogreen die Preise stärker unterboten habe als der verbleibende ausführende Hersteller in Indonesien, und da die Auswirkungen der Ecogreen-Einfuhren als unerheblich angesehen werden, müsste die gleiche Schlussfolgerung zwangsläufig für die verbleibenden indonesischen Einfuhren gelten.
(62)
Diese Schlussfolgerung stützt sich auf eine falsche Prämisse. Das Urteil des Gerichtshofs bewirkte eine Änderung der Berechnung des Dumpings von Ecogreen, das demzufolge unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle lag. Nur aus diesem Grund waren die Auswirkungen der Ecogreen-Einfuhren als unerheblich anzusehen. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(63)
Auf der Grundlage der vorstehenden Feststellungen wird der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachten.
5.2. Auswirkungen anderer Faktoren
(64)
Die Auswirkungen anderer Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Zusammenhang mit der Schadensursache wurden ebenfalls erneut geprüft.
5.2.1. Nicht gedumpte Einfuhren aus Indonesien
(65)
Wie in Erwägungsgrund 23 erwähnt, nahmen die nicht gedumpten Einfuhren proportional weniger zu als die gedumpten Einfuhren und machten nur einen begrenzten Anteil an den während des UZ getätigten Gesamteinfuhren aus den betroffenen Ländern aus. Darüber hinaus ergab die Untersuchung auch, dass auf diese Einfuhren im Bezugszeitraum und insbesondere während des UZ nur ein bescheidener Marktanteil entfiel.
(66)
Die Menge der gedumpten Einfuhren stieg von 2009 bis zum UZ um 6,5 %, d. h. sie überstieg die an der Zunahme des Unionsverbrauchs um 4,6 % abzulesende Markterholung; die gedumpten Einfuhren gewannen also Marktanteil hinzu.
(67)
Daher wird der Schluss gezogen, dass etwaige Auswirkungen der nicht gedumpten Einfuhren auf den Unionsmarkt, die während des UZ zum Tragen gekommen sein mögen, die in den Erwägungsgründen 51 bis 57 im Einzelnen beschriebenen erheblichen negativen Auswirkungen der gedumpten Einfuhren nicht aufwiegen können.
(68)
Auf der Grundlage der vorstehenden Feststellungen wird die Auffassung vertreten, dass die Tatsache, dass während des UZ nicht gedumpte Einfuhren von Ecogreen auf dem Unionsmarkt vorhanden waren, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ nicht entkräften kann.
5.2.2. Weitere in der Ausgangsuntersuchung geprüfte Faktoren
(69)
In der Ausgangsuntersuchung wurden im Kontext der möglichen Ursachen für die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union folgende weitere Faktoren geprüft: die aus der übrigen Welt getätigten Einfuhren in die Union, die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union, die Auswirkungen der Wirtschaftskrise und der Verkauf der verzweigten Isomere, die von der Warendefinition nicht erfasst werden.
(70)
Da diese Faktoren von den für die indonesischen ausführenden Hersteller ermittelten revidierten Dumpingspannen nicht beeinflusst werden, werden die Feststellungen und die Schlussfolgerung in den Erwägungsgründen 95 bis 100 der endgültigen Verordnung im Hinblick auf diese Faktoren bestätigt. Die Auswirkungen dieser Faktoren können den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht widerlegen.
5.3. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(71)
Aus der derzeitigen erneuten Untersuchung geht hervor, dass weiterhin ein klarer und unmittelbarer Zusammenhang zwischen dem Mengenzuwachs und den preisdrückenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren einerseits und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ andererseits besteht.
(72)
Die vorstehende Analyse zeigt, dass die Menge der nicht gedumpten Einfuhren im Vergleich zur Masse der aus den betroffenen Ländern eingeführten gedumpten Waren begrenzt war. Bei mehr oder weniger konstantem Verbrauch nahmen diese gedumpten Einfuhren sowohl in absoluten als auch in relativen Zahlen während des Bezugszeitraums erheblich zu, und ihre Präsenz wirkte sich auf dem Unionsmarkt sehr negativ aus. Es wurde sogar beobachtet, dass der Wirtschaftszweig der Union wegen der am Markt entstandenen Verzerrung seine Preise beträchtlich senken musste, und zwar ab 2008 um 22,2 %; er konnte seine Kosten nicht decken und insbesondere während des UZ keinen angemessenen Gewinn erzielen.
(73)
Die erneute Untersuchung bestätigte auch, dass die Auswirkungen anderer Faktoren als der gedumpten Einfuhren den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht entkräften können.
(74)
Dementsprechend ergibt die erneute Untersuchung, dass ein ursächlicher Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus Indien, Indonesien und Malaysia und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ besteht. Mithin werden die Schlussfolgerungen in den Erwägungsgründen 101 und 102 der endgültigen Verordnung bestätigt.
6. Unionsinteresse
(75)
Da sich die Schlussfolgerungen zum Unionsinteresse in Erwägungsgrund 118 der endgültigen Verordnung als von der Änderungsverordnung unberührt erwiesen, werden sie bestätigt.
C. NEUBEWERTUNG DER ENDGÜLTIGEN MASSNAHMEN
(76)
Wie vorstehend dargelegt, ergab die erneute Untersuchung der einschlägigen Tatsachen und Feststellungen in der Ausgangsuntersuchung unter Berücksichtigung der in der Änderungsverordnung neu ermittelten Dumpingspannen, dass die verbleibenden gedumpten Einfuhren aus Indien, Indonesien und Malaysia auf den Unionsmarkt während des UZ eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachen.
(77)
Angesichts der in der Ausgangsuntersuchung im Hinblick auf Dumping, Schädigung, Schadensursache und Interesse der Union gezogenen Schlussfolgerungen und da die derzeitige erneute Untersuchung das Bestehen eines ursächlichen Zusammenhangs zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den verbleibenden gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern bestätigte, sollten die mit der Änderungsverordnung eingeführten endgültigen Maßnahmen in derselben Höhe bestätigt werden. Daher wird der Schluss gezogen, dass diese erneute Untersuchung ohne eine Änderung der mit der endgültigen Verordnung eingeführten endgültigen Maßnahmen eingestellt werden sollte.
(78)
Die in der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1138/2011 des Rates festgelegten und mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 1241/2012 geänderten geltenden Antidumpingmaßnahmen haben nach wie vor Gültigkeit und sollten daher in Kraft bleiben. Bei den eingeführten Maßnahmen handelte es sich bekanntlich um spezifische Zölle, die für die einzelnen betroffenen ausführenden Hersteller wie folgt festgelegt wurden:
Land
Unternehmen
Endgültiger spezifischer Antidumpingzoll
(in Euro/Tonne Nettogewicht)
Indien
VVF (India) Ltd
46,98
Alle übrigen Unternehmen
86,99
Indonesien
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Alle übrigen Unternehmen
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Alle übrigen Unternehmen
61,01
(79)
Die Behörden der betroffenen Länder, die Ausführer und ihre Verbände, alle interessierten Parteien in der Union, insbesondere der Wirtschaftszweig der Union, Einführer sowie Verwender- und Händlerverbände wurden über die wesentlichen Fakten und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die teilweise Wiederaufnahme der erneuten Antidumpinguntersuchung betreffend die Einfuhren von Fettalkohol aus den betroffenen Ländern eingestellt werden sollte, und erhielten Gelegenheit, sich dazu zu äußern und eine Anhörung zu beantragen. Die von diesen Parteien übermittelten mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen wurden berücksichtigt, änderten jedoch nichts an den im Rahmen dieser Verordnung gezogenen Schlussfolgerungen.
(80)
Ein ausführender Hersteller bot eine Preisverpflichtung nach Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung an.
(81)
Die Untersuchung ergab insbesondere, dass der betreffende ausführende Hersteller eine Produktpalette herstellt, die sich mit der betroffenen Ware nicht deckt, und diese anderen Waren an dieselben Kunden verkauft. Dadurch würde es zu einem schwerwiegenden Risiko von Ausgleichsgeschäften kommen, die wirksame Überwachung der Preisverpflichtung würde sich ausgesprochen schwierig gestalten und die Wirksamkeit der Verpflichtung wäre im vorliegenden Fall in Frage gestellt. Auf dieser Grundlage kam die Kommission zu dem Schluss, dass das Preisverpflichtungsangebot nicht angenommen werden kann.
(82)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen stehen im Einklang mit der Stellungnahme des nach Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzten Ausschusses -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die teilweise Wiederaufnahme der Antidumpinguntersuchung betreffend die Einfuhren von gesättigten Fettalkoholen der C-Kettenlängen C8, C10, C12, C14, C16 und C18 (ohne verzweigte Isomere), einschließlich gesättigter Fettalkohole einer Fraktion (auch als „Einzelfraktionen“ oder „single cuts“ bezeichnet), sowie Fettalkoholgemischen überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (gewöhnlich als C8-C10 kategorisiert), Fettalkoholgemischen überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (gewöhnlich als C12-C14 kategorisiert) und Fettalkoholgemischen überwiegend des C-Kettenlängenbereichs C16-C18, die derzeit unter den KN-Codes ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 und ex 3823 70 00 (TARIC-Codes 2905168510, 2905190060, 3823700011 und 3823700091) eingereiht werden, mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia, wird hiermit ohne eine Änderung der geltenden Zölle eingestellt.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 26. Mai 2014