PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 796/2012 DES RATES
vom 30. August 2012
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Hebelmechaniken mit Ursprung in der Volksrepublik China im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1136/2006 (2) („ursprüngliche Verordnung“) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll von 27,1 % bzw. 47,4 % auf die Einfuhren von Hebelmechaniken („HM“) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(2)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (3) der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen erhielt die Kommission am 26. April 2011 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde von LAMMA (Verband der Hersteller von Hebelmechaniken) („Antragsteller“) im Namen dreier Unionshersteller eingereicht, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der Produktion von Hebelmechaniken in der Union entfällt.
(3)
Der Antrag enthielt hinreichende Beweise dafür, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von HM mit Ursprung in der VR China mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen wäre.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(4)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 23. Juli 2011 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (4) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(5)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2010 bis zum 30. Juni 2011 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2008 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, ausführende Hersteller im betroffenen Land, unabhängige Einführer, bekanntermaßen betroffene Verwender in der Union sowie die Vertreter des betroffenen Landes offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(7)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(8)
Angesichts der offensichtlich großen Zahl der ausführenden Hersteller in der VR China, der unabhängigen Einführer und der Unionshersteller war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen.
(9)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine repräsentative Stichprobe bilden konnte, wurden die ausführenden Hersteller in der VR China und die unabhängigen Einführer aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln. Da sich kein ausführender Hersteller in der VR China bei der Kommission meldete und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen übermittelte und sich nur ein einziger unabhängiger Einführer bei der Kommission meldete, ihr jedoch nicht die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen übermittelte, wurde in keinem Fall eine Stichprobe als notwendig erachtet.
(10)
In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte. Diese Stichprobe umfasste zwei Unternehmen; diese wurden anhand der Menge ihrer Verkäufe und ihrer Produktion der betroffenen Ware im Jahr 2010 sowie ihrer geografischen Lage in der Union aus den insgesamt sechs der Kommission vor Einleitung der Untersuchung bekannten Unionsherstellern ausgewählt. In der Stichprobe waren mehr als 50 % der geschätzten Gesamtproduktion und Gesamtverkäufe der Union im UZÜ vertreten. Die interessierten Parteien wurden aufgefordert, das Dossier einzusehen und innerhalb von 15 Tagen nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung zur Angemessenheit dieser Auswahl Stellung zu nehmen. Keine interessierte Partei sprach sich gegen die vorgeschlagene Stichprobe aus.
(11)
Die Kommission versandte Fragebogen an die beiden in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, den Einführer, der sich gemeldet hatte, und alle bekanntermaßen betroffenen Verwender.
(12)
Die beiden in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller und zwei Verwender beantworteten die Fragebogen. Der in Erwägungsgrund 9 erwähnte unabhängige Einführer, der sich gemeldet hatte, beantwortete weder die im Hinblick auf das Stichprobenverfahren gestellten Fragen noch übermittelte er einen ausgefüllten Fragbogen.
(13)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Bei den folgenden interessierten Parteien wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italien
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slowenien
b)
Verwender
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tschechische Republik
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(14)
Bei der von dieser Überprüfung betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der ursprünglichen Verordnung, nämlich um Hebelmechaniken mit Ursprung in der Volksrepublik China, die in der Regel zur Ablage von losen Blättern und anderen Unterlagen in Ordnern verwendet werden und die derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 (TARIC-Code 8305100050) eingereiht werden („betroffene Ware“). Diese Hebelmechaniken bestehen normalerweise aus zwei kräftigen Metallbogen, die auf einer Platte befestigt sind, auf der sich mindestens ein Öffnungsmechanismus befindet, der das Einfügen von Blättern und anderen Unterlagen ermöglicht. Ringbuchmechaniken, die unter demselben KN-Code eingereiht werden, fallen nicht unter die Warendefinition der von dieser Untersuchung betroffenen Ware.
(15)
Die jetzige Überprüfung bestätigte die in der Ausgangsuntersuchung getroffene Feststellung, dass die betroffene Ware und die in der Union von den Unionsherstellern hergestellte Waren dieselben grundlegenden technischen und materiellen Eigenschaften und dieselben Verwendungen haben. Sie wurden daher als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(16)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. Vorbemerkungen
(17)
Wie in Erwägungsgrund 9 angemerkt, arbeitete keiner der der Kommission bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, die bei Einleitung der Überprüfung kontaktiert worden waren, an der Untersuchung mit. Die chinesischen Behörden wurden hierüber sowie über die mögliche Anwendung des Artikels 18 Absatz 1 der Grundverordnung unterrichtet und erhielten Gelegenheit zur Stellungnahme. Es gingen keine diesbezüglichen Stellungnahmen ein.
(18)
Daher mussten nach Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung die nachstehend dargelegten Feststellungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings auf der Grundlage der verfügbaren Informationen getroffen werden; dies waren insbesondere öffentlich zugängliche Informationen (beispielsweise auf Webseiten von Unternehmen und mittels Produktsuchmaschinen), Informationen im Überprüfungsantrag sowie Informationen, die von mitarbeitenden Parteien (d. h. den Antragstellern und den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern) im Verlauf der Überprüfung bereitgestellt wurden.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(19)
Für die Ermittlung des Normalwerts war in der Einleitungsbekanntmachung die Heranziehung eines Vergleichslandes vorgesehen.
(20)
Was den Ausfuhrpreis betrifft, so war die Kommission aufgrund der mangelnden Mitarbeit sowohl der ausführenden Hersteller in der VR China als auch der unabhängigen Einführer auf dem Unionsmarkt nicht in der Lage, Mengen oder Preise der Ausfuhrverkäufe je Geschäftsvorgang zu ermitteln. Die Kommission prüfte daher alternative Verfahren zur Ermittlung des Ausfuhrpreises.
(21)
Zunächst wurde geprüft, ob mit anderen verfügbaren Daten abgeglichene Eurostat-Daten als Alternative zur Ermittlung der Ausfuhrpreise herangezogen werden könnten. Diese Daten wurden indessen insofern für ungeeignet befunden, als eine der Quellen auch andere Einfuhren als die der betroffenen Ware umfasste und die anderen Quellen nicht die Möglichkeit boten, die Ausfuhrpreise mit den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union für jeden Warentyp zu vergleichen.
(22)
Sodann prüfte die Kommission auch, ob die im Überprüfungsantrag angegebenen Ausfuhrpreise herangezogen werden könnten. Bekanntlich wurde diese Methode in der Ausgangsuntersuchung verwendet und ermöglichte einen Vergleich je Warentyp. Die im Überprüfungsantrag enthaltenen Rechnungen belegten jedoch die Preise von Ausfuhren in andere Drittländer.
(23)
Folglich konnte keine Dumpingberechnung auf der Grundlage der Preise der Ausfuhren in die Union vorgenommen werden, und es war nicht möglich, eine Feststellung zum Vorliegen von Dumping zu treffen. Die Untersuchung konzentrierte sich daher auf die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings.
3. Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(24)
Im Rahmen der Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings wurden die folgenden Aspekte analysiert: das Verhältnis zwischen dem Normalwert und den Preisen der Ausfuhren in Drittländer, Produktionskapazität, Produktion und Kapazitätsreserven in der VR China und die Attraktivität des Unionsmarktes für Einfuhren aus der VR China.
3.1. Verhältnis zwischen dem Normalwert und den Preisen der Ausfuhren in Drittländer
(25)
Angesichts der mangelnden Mitarbeit der ausführenden Hersteller in der VR China wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung mit den Preisen der Ausfuhren aus der VR China verglichen.
3.1.1. Grundlage für die Ermittlung des Normalwerts
(26)
Da die VR China ein Transformationsland ist, musste der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) ermittelt werden, oder auf der Grundlage des Preises, zu dem die Ware aus dem Vergleichsland in andere Länder, einschließlich der Union, verkauft wird, oder - falls dies nicht möglich ist - auf jeder anderen angemessenen Grundlage, einschließlich des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises, der erforderlichenfalls um eine angemessene Gewinnspanne gebührend berichtigt wird.
(27)
Im Überprüfungsantrag des Wirtschaftszweigs der Union wurden mehrere Hersteller in Marktwirtschaftsländern außerhalb der Union (Indien, Iran und Thailand) genannt. Bei Einleitung der Überprüfung wurden sowohl diese Hersteller als auch andere mögliche Hersteller in solchen Marktwirtschaftsländern, die anhand öffentlich zugänglicher Quellen ermittelt werden konnten, ordnungsgemäß von der Kommission kontaktiert.
(28)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission präzisiert, dass sie bei mangelnder Mitarbeit seitens der Hersteller in Marktwirtschaftsländern außerhalb der Union beabsichtigte, zur Ermittlung des Normalwerts auf die in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise zurückzugreifen. In der Tat waren in der Ausgangsuntersuchung die in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise als Grundlage für die Ermittlung des Normalwerts herangezogen worden.
(29)
Keine interessierte Partei nahm zur Angemessenheit der vorstehend genannten Grundlage für die Ermittlung des Normalwerts Stellung.
(30)
Keiner der von der Kommission kontaktierten Hersteller in Marktwirtschaftsländern außerhalb der Union erklärte sich zur Mitarbeit bei dieser Überprüfung bereit.
(31)
Unter diesen Umständen hatte die Kommission keine andere Wahl, als die in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise als Grundlage für die Ermittlung des Normalwerts heranzuziehen.
3.1.2. Normalwert
(32)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung und wie in den Erwägungsgründen 26 bis 31 erläutert wurde der Normalwert anhand des in der Union für die gleichartige Ware, die den Untersuchungsergebnissen zufolge im normalen Handelsverkehr verkauft wurde, tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises ermittelt.
(33)
Als Normalwert wurde folglich der gewogene durchschnittliche Inlandsverkaufspreis ermittelt, den die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellten.
(34)
Zunächst wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren, d. h. ob sie mindestens 5 % des gesamten Verkaufsvolumens der in die Union ausgeführten betroffenen Ware ausmachten. Da die ausführenden Hersteller in der VR China nicht mitarbeiteten, mussten Angaben zum Gesamtvolumen der Ausfuhrverkäufe in die Union auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt werden. Wie in Erwägungsgrund 21 dargelegt, wurden Eurostat-Daten und andere Statistiken für ungeeignet befunden, um eine Feststellung zum Anhalten des Dumpings zu treffen; sie können jedoch als Hinweis auf die Höhe der Einfuhren in die Union verwendet werden (die für die Gesamtmenge der Ausfuhren aus der VR China benötigt wird). Auf dieser Grundlage wurden die Inlandsverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller als insgesamt hinreichend repräsentativ im UZÜ erachtet. Aufgrund der mangelnden Mitarbeit der Ausführer in der VR China war es nicht möglich, die Repräsentativität je Warentyp zu analysieren.
(35)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe eines jeden in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellers als Geschäfte im normalen Handelsverkehr angesehen werden konnten, d. h. ob jeder in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller durchschnittliche Verkaufspreise in Höhe der durchschnittlichen Produktionskosten oder darüber erzielte, die Verkäufe also gewinnbringend waren.
(36)
Auf dieser Grundlage wurde die Feststellung getroffen, dass die Verkäufe der Unionshersteller im Durchschnitt gewinnbringend waren, und der Normalwert wurde dementsprechend auf der Grundlage der gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller ermittelt.
3.1.3. Ausfuhrpreis
(37)
Da keine ausführenden Hersteller mitarbeiteten, wurden die im Überprüfungsantrag enthaltenen Angaben zu den Preisen der Ausfuhren aus der VR China in Drittländer als die angemessenste Grundlage erachtet.
3.1.4. Vergleich
(38)
Der gewogene durchschnittliche Normalwert und der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Dieser Vergleich ergab, dass der Preis der Ausfuhren in Drittländer im Überprüfungsantrag deutlich unter dem Normalwert lag (um mehr als 30 %). Dies lässt darauf schließen, dass die Preise der Ausfuhren in die Union im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen sehr wahrscheinlich gedumpt wären.
3.2. Produktionskapazität der ausführenden Hersteller
(39)
Da keiner der ausführenden Hersteller mitarbeitete, stützen sich die folgenden Schlussfolgerungen hauptsächlich auf die Angaben im Überprüfungsantrag, die nach Möglichkeit mit öffentlich zugänglichen Datenquellen abgeglichen wurden.
(40)
Auf dieser Grundlage wurde festgestellt, dass die geschätzte in der VR China vorhandene Kapazität zur HM-Produktion, wenn man die Angaben des Wirtschaftszweigs der Union zugrunde legt, mindestens bei 600 bis 700 Mio. Stück liegt.
(41)
Zudem ergibt sich aus den während der Untersuchung eingeholten Informationen, dass sich die Produktionskapazität für HM in der VR China im Falle steigender Nachfrage ohne Weiteres erhöhen lässt, zum Beispiel durch die Beschäftigung zusätzlicher Arbeitskräfte und durch Investitionen geringen Umfangs in die Werkzeugausrüstung.
(42)
Von keiner interessierten Partei wurden sonstige Stellungnahmen und/oder Informationen zur Produktionskapazität in der VR China übermittelt.
(43)
Mithin kann festgestellt werden, dass die Produktionskapazität in der VR China etwa 170-350 % höher ist als der Unionsverbrauch und deutlich über der Unionsproduktion liegt.
3.3. Produktion und Kapazitätsreserven der ausführenden Hersteller in der VR China
(44)
Da keiner der ausführenden Hersteller mitarbeitete, stützen sich die Informationen über die tatsächliche Produktion und die Kapazitätsreserven im Wesentlichen auf die Angaben im Überprüfungsantrag, die nach Möglichkeit mit öffentlich zugänglichen Datenquellen abgeglichen wurden.
(45)
Im Überprüfungsantrag wurden die HM-Produktion auf 200-400 Mio. Stück und die Kapazitätsreserven auf 200-500 Mio. Stück geschätzt. Diese Kapazitätsreserven entsprechen mehr oder weniger dem Unionsverbrauch.
(46)
Die vorgelegten Schätzungen wurden, nachdem sie so weit wie möglich mit öffentlich zugänglichen Datenquellen abgeglichen wurden, für realistisch befunden.
(47)
Was die Kapazitätsreserven anbelangt, so ergibt sich, wie in Erwägungsgrund 41 dargelegt, aus den im Zuge der Untersuchung eingeholten Informationen, dass sich die Produktionskapazität für HM in der VR China im Falle steigender Nachfrage ohne Weiteres erhöhen lässt, zum Beispiel durch die Beschäftigung zusätzlicher Arbeitskräfte und durch Investitionen geringen Umfangs in die Werkzeugausrüstung.
(48)
Aus den vorstehenden Gründen ist der Schluss zulässig, dass die VR China über erhebliche Kapazitätsreserven verfügt. Wie in den Erwägungsgründen 49 bis 55 erläutert, besteht eine hohe Wahrscheinlichkeit, dass diese Kapazitätsreserven im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen auf den Unionsmarkt gelenkt würden.
3.4. Attraktivität des Unionsmarktes
(49)
Die im Zuge dieser Überprüfung eingeholten Informationen zeigen, dass der Unionsmarkt bei einer Aufhebung der Maßnahmen ein attraktiver Markt für Einfuhren von HM aus der VR China wäre. Es sei daran erinnert, dass vor der Einführung der geltenden Maßnahmen der Verbrauch in der Union mit nahezu 400 Mio. Stück erheblich war. Gleichzeitig beliefen sich die Einfuhren aus der VR China auf über 200 Mio. Stück, was mehr als 50 % des gesamten Unionsverbrauchs entsprach.
(50)
Aus der Untersuchung ging hervor, dass die Nachfrage nach HM in der Union nach wie vor beträchtlich ist. Der Unionsverbrauch ging im Bezugszeitraum nur geringfügig zurück, wie in den Erwägungsgründen 63 und 64 sowie 98 dargelegt, und der Unionsmarkt bleibt mit einem Weltmarktanteil von mehr als 50 % einer der weltweit größten Märkte für HM.
(51)
Zudem gibt es nur wenige andere Märkte für HM, die den Kapazitätsüberschuss der VR China wahrscheinlich nicht auffangen.
(52)
Wie in Erwägungsgrund 38 ausgeführt, zeigt darüber hinaus ein Vergleich zwischen den Ausfuhrpreisen der Einfuhren aus der VR China in Drittländer mit den Preisen auf dem Unionsmarkt, dass der Unionsmarkt im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen für Niedrigpreiseinfuhren dieser Art attraktiv wäre. Dies ist auch darauf zurückzuführen, dass die geltenden Preise auf dem Unionsmarkt im Allgemeinen höher sind als auf anderen Ausfuhrmärkten.
(53)
Aus den genannten Gründen wäre es im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich, dass die Ausfuhren aus der VR China auf den Unionsmarkt gelenkt würden.
(54)
Aus öffentlich zugänglichen Informationen über Hersteller in der VR China geht hervor, dass Unternehmen dieser Art häufig überwiegend oder ausschließlich den Ausfuhrmarkt bedienen.
(55)
Schließlich ist anzumerken, dass seit Einführung der endgültigen Maßnahmen mehrere Fälle der falschen Einreihung von HM-Einfuhren beobachtet wurden, bei denen große Mengen getrennter HM und Deckel als vollständige Aktenordner angemeldet wurden. Dies hatte zur Folge, dass für diese Einfuhren keine Zölle entrichtet wurden. Diese falsche Wareneinreihung veranlasste den Ausschuss für den Zollkodex (im November 2010) dazu, in einer Erklärung klarzustellen, dass unter solchen Umständen eingeführte HM getrennt angemeldet werden müssen. Es kann bislang noch nicht beurteilt werden, ob diese Erklärung die gewünschte Wirkung hatte; die Kommission beabsichtigt jedoch, die Lage genau zu beobachten. Diese Praxis liefert jedoch einen weiteren Beweis dafür, dass der Unionsmarkt trotz der Maßnahmen weiterhin für ausführende Hersteller in der VR China attraktiv ist.
3.5. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(56)
Wie in Erwägungsgrund 38 dargelegt, ergibt ein Vergleich zwischen den im Überprüfungsantrag angegebenen Preisen der Ausfuhren in andere Drittländer und dem Preis auf dem Unionsmarkt eine hohe Wahrscheinlichkeit, dass das Dumping erneut auftreten würde.
(57)
Berücksichtigt man zudem die in der VR China vorhandene beträchtliche Produktionskapazität, die Möglichkeit der chinesischen Hersteller, ihre Produktionsmengen rasch zu erhöhen und sie auf Ausfuhrmärkte zu lenken, die wahrscheinlich niedrigen Preise der betreffenden Ausfuhren und die Attraktivität des Unionsmarktes für Ausfuhren dieser Art, so kann davon ausgegangen werden, dass im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen vermehrt HM zu gedumpten Preisen aus der VR China in die Union ausgeführt würden.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(58)
Im UZÜ wurden HM in der Union von sechs der Kommission bekannten Herstellern gefertigt, von denen drei im vorliegenden Fall die Antragsteller waren. Im Verlauf der Untersuchung meldeten sich keine weiteren Unternehmen als Unionshersteller. Daher wird die Auffassung vertreten, dass diese sechs Hersteller den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung repräsentieren (im Folgenden „Wirtschaftszweig der Union“).
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Vorbemerkung
(59)
Für die Schadensanalyse wurden Daten aus den Eurostat-Statistiken und anderen der Kommission zur Verfügung stehenden statistischen Quellen, dem Überprüfungsantrag, den Antworten auf den Fragebogen sowie die bei den Kontrollbesuchen eingeholten Informationen herangezogen.
(60)
Den makroökonomischen Indikatoren (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkäufe in der Union und auf Drittmärkte, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung und Produktivität, Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping) wurden die vom Wirtschaftszweig der Union vorgelegten Daten zugrunde gelegt. Dabei wurden die Fragebogenantworten, die von den beiden in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern eingereicht wurden, durch Angaben aller übrigen Unionshersteller ergänzt.
(61)
Die mikroökonomischen Indikatoren (Lagerbestände, Löhne, Verkaufspreise, Rentabilität, Investitionen, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten) beruhen auf Daten, die von den beiden in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern vorgelegt wurden. Da auf die Stichprobenunternehmen mehr als 50 % der geschätzten Gesamtproduktion und Gesamtverkäufe der Union entfielen, wurden die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller für die Zwecke dieser Überprüfung als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union angesehen. Daten zu den beiden Stichprobenunternehmen können nur in indexierter Form wiedergegeben werden, um die Vertraulichkeit sensibler Geschäftsinformationen nach Artikel 19 der Grundverordnung zu wahren.
(62)
Aufgrund der Nichtmitarbeit der chinesischen ausführenden Hersteller und der unabhängigen Einführer wurden der Entwicklung des Einfuhrpreises und der Preisunterbietung alternative Quellen zugrunde gelegt, beispielsweise der Überprüfungsantrag, Eurostat-Daten und andere der Kommission zur Verfügung stehende vertrauliche statistische Daten sowie Informationen, die bei den Kontrollbesuchen eingeholt wurden. Für die Einfuhrdaten wurde der Überprüfungsantrag herangezogen, der seinerseits auf Eurostat-Daten beruhte. Da diese Daten auch andere Einfuhren als die der betroffenen Ware umfassten, wurden sie mit anderen vertraulichen statistischen Quellen, die der Kommission zur Verfügung stehen, abgeglichen und gebührend berichtigt. Einige der nachstehenden Zahlen werden daher zum Schutz der Vertraulichkeit statistischer Daten als Index oder Spanne angegeben.
2. Verbrauch auf dem Unionsmarkt
(63)
Der Unionsverbrauch wurde auf der Grundlage der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt und der Einfuhren ermittelt. Es wurde festgestellt, dass der Verbrauch im UZÜ zwischen 200 und 350 Mio. Stück lag.
(64)
Der Verbrauch von HM in der Union war im Bezugszeitraum um 12 % rückläufig. Dies könnte zum Teil der Wirtschaftskrise, aber auch einer Veränderung der Verbrauchsgewohnheiten (z. B. Förderung des „grünen Büros“ und der elektronischen Dokumentenablage, allgemeine Abnahme der Verwaltungstätigkeiten) zuzuschreiben sein.
Tabelle 1
Verbrauch
2008
2009
2010
UZÜ
Menge
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Quelle:
Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag, Eurostat-Daten und andere der Kommission zur Verfügung stehende statistische Quellen
3. Menge und Marktanteil der Einfuhren aus der VR China
(65)
Wie aus Tabelle 2 ersichtlich, ging der Marktanteil im Bezugszeitraum um 54 % zurück.
(66)
Zudem verringerten sich die Einfuhren aus der VR China seit der Einführung der Antidumpingzölle im Jahr 2006 erheblich, nämlich von 51 % Marktanteil im UZ der Ausgangsuntersuchung auf 7 % bis 15 % im UZÜ. Die Menge der Einfuhren aus der VR China blieb im Bezugszeitraum aufgrund der geltenden Antidumpingmaßnahmen gering. Da die Ausfuhren von HM aus anderen Drittländern in die Union jedoch begrenzt waren, hatten die Einfuhren aus der VR China weiterhin einen erheblichen Anteil (85 % bis 95 % im UZÜ) an den Gesamteinfuhren der Union. Im Bezugszeitraum gingen die Einfuhren um 59 % zurück.
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China
2008
2009
2010
UZÜ
Menge der Einfuhren Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Marktanteil der Einfuhren Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Quelle:
Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag, Eurostat-Daten und andere der Kommission zur Verfügung stehende statistische Quellen
4. Preisentwicklung der Einfuhren aus der VR China und Preisunterbietung
4.1. Preisentwicklung
(67)
Da die chinesischen ausführenden Hersteller nicht mitarbeiteten und alternative Quellen nicht zur Verfügung standen, konnte kein genauer Einfuhrpreis ermittelt werden. Wie in Erwägungsgrund 21 erläutert, liegt dies daran, dass die statistischen Daten insofern für ungeeignet befunden wurden, als eine der Quellen auch andere Einfuhren als die der betroffenen Ware umfasste und die anderen Quellen nicht die Möglichkeit boten, die Ausfuhrpreise mit den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union für jeden Warentyp zu vergleichen.
(68)
Dennoch wird die Auffassung vertreten, dass die anderen vertraulichen statistischen Quellen, die der Kommission zur Verfügung standen, geeignet waren, um Hinweise auf die Gesamtentwicklung der Preise der Einfuhren aus der VR China zu liefern. Die Entwicklung der Einfuhrpreise lässt einen Preisanstieg im Bezugszeitraum erkennen.
Tabelle 3
Preise der Einfuhren der betroffenen Ware
2008
2009
2010
UZÜ
VR China
Index
100
102
118
118
Quelle:
Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag, Eurostat-Daten und andere der Kommission zur Verfügung stehende statistische Quellen
4.2. Preisunterbietung
(69)
Da die chinesischen ausführenden Hersteller nicht mitarbeiteten und alternative Quellen nicht zur Verfügung standen, wurde die Berechnung der Preisunterbietung aus den in Erwägungsgrund 37 dargelegten Gründen anhand der im Überprüfungsantrag angegebenen Preise der Ausfuhren in Drittländer vorgenommen. Die vorläufig ermittelte Preisunterbietung beträgt ungefähr 20 %.
5. Einfuhrmengen und Marktanteile der Einfuhren aus anderen Drittländern
(70)
Die weltweit wichtigsten Hersteller von HM sind in der Union und in der VR China ansässig. Einfuhren aus anderen Drittländern wie etwa Indien sind der Untersuchung zufolge mit weniger als 1 % unerheblich.
6. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(71)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
6.1. Makroökonomische Faktoren
a) Produktion
(72)
Die Produktionsmenge in der Union bewegte sich im Bezugszeitraum mit Ausnahme des Jahres 2009 innerhalb derselben Bandbreite. Der Rückgang von 2009, der in gewissem Umfang der weltweiten Wirtschaftskrise zuzuschreiben war, wurde durch einen Anstieg im Jahr 2010 wieder ausgeglichen.
(73)
Trotz der in den Erwägungsgründen 75 bis 77 erläuterten rückläufigen Entwicklung der Verkäufe in der Union konnten die Unionshersteller im Bezugszeitraum ihr Produktionsniveau halten, da sie, wie in Erwägungsgrund 78 dargelegt, ihre Ausfuhren auf Drittmärkte steigern konnten.
Tabelle 4
Gesamtproduktion der Union
2008
2009
2010
UZÜ
Menge (in 1 000 Stück)
Produktion
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Quelle:
Fragebogenantworten
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(74)
Aufgrund der Investitionen in zusätzliche Kapazität und der Modernisierungsmaßnahmen, die die Unionshersteller im Bezugszeitraum durchführten, erhöhte sich die Produktionskapazität geringfügig. Die Kapazitätsauslastung blieb abgesehen von einem leichten Rückgang 2009 mehr oder weniger unverändert. Der leichte Rückgang ist in erster Linie den Auswirkungen der weltweiten Wirtschaftskrise in jenem Jahr zuzuschreiben.
Tabelle 5
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2008
2009
2010
UZÜ
Menge (in 1 000 Stück)
Produktionskapazität
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapazitätsauslastung
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Quelle:
Fragebogenantworten
c) Verkaufsmenge in der Union
(75)
Die nachfolgenden Zahlen geben die Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt wieder.
Tabelle 6
Verkäufe an unabhängige Abnehmer
2008
2009
2010
UZÜ
Menge (in 1 000 Stück)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Quelle:
Fragebogenantworten
(76)
Die Verkäufe in der Union gingen im Bezugszeitraum um 4 % zurück.
(77)
2009 verringerten sich die Verkäufe um 11 %. Dieser Rückgang ist den Auswirkungen der Weltwirtschaftskrise zuzuschreiben. In den nachfolgenden Jahren zogen die Verkäufe wieder an und lagen im UZÜ nahe an den Werten von 2008.
d) Verkäufe auf Drittmärkten
(78)
Die nachfolgenden Zahlen geben die Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf Drittmärkten wieder und lassen einen starken Anstieg dieser Verkäufe im Bezugszeitraum erkennen.
Tabelle 7
Verkäufe in Drittländer
2008
2009
2010
UZÜ
Menge (in 1 000 Stück)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Quelle:
Fragebogenantworten
e) Marktanteil
(79)
Trotz des Rückgangs der Verkäufe in der Union weitete sich der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 9 % aus und lag im UZÜ zwischen 80 % und 93 %. Die Ausweitung des Marktanteils der Union war das Ergebnis sowohl des Verbrauchsrückgangs in der Union als auch der Verringerung des Marktanteils der Einfuhren aus der VR China.
Tabelle 8
Marktanteil der Union
2008
2009
2010
UZÜ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Quelle:
Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag, Eurostat-Daten und andere der Kommission zur Verfügung stehende statistische Quellen
f) Wachstum
(80)
Von 2008 bis zum UZÜ sank der Unionsverbrauch um 12 %. Die Menge der Verkäufe der Unionshersteller auf dem Unionsmarkt ging um 4 % zurück. Der Marktanteil der Unionshersteller erhöhte sich um 9 %.
g) Beschäftigung
(81)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig war in der Union im Bezugszeitraum rückläufig. Dieser Rückgang stand im Zusammenhang mit der Modernisierung und Mechanisierung des Produktionsprozesses durch den Wirtschaftszweig der Union.
Tabelle 9
Beschäftigung in der Union
2008
2009
2010
UZÜ
Zahl der Beschäftigten
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Quelle:
Fragebogenantworten
h) Produktivität
(82)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union entwickelte sich im Bezugszeitraum, gemessen am Output je Beschäftigten pro Jahr, positiv und blieb im Jahr 2010 sowie im UZÜ stabil.
(83)
Diese Produktivitätssteigerung stand im Zusammenhang mit dem in Erwägungsgrund 93 erwähnten Modernisierungsprozess.
Tabelle 10
Produktivität
2008
2009
2010
UZÜ
Produktivität (in 1 000 Stück/Jahr)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Quelle:
Fragebogenantworten
i) Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(84)
Es sei daran erinnert, dass aufgrund der in den Erwägungsgründen 19 bis 23 beschriebenen Umstände keine Dumpingberechnung durchgeführt werden konnte. Die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings wurde jedoch auf der Grundlage eines Vergleichs zwischen dem anhand der durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union ermittelten Normalwert und dem anhand der Preise der Ausfuhren in Drittländer ermittelten Ausfuhrpreis festgestellt.
(85)
Die Analyse ergab, dass sich der Wirtschaftszweig der Union aufgrund der Einführung der Maßnahmen gegenüber den gedumpten Einfuhren weitgehend erholt hat und dass sich die geltenden Maßnahmen als wirksam erweisen.
6.2. Mikroökonomische Faktoren
a) Lagerbestände
(86)
Die nachfolgenden Zahlen geben die Lagerbestände zum Ende des jeweiligen Zeitraums wieder.
Tabelle 11
Schlussbestände
2008
2009
2010
UZÜ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Quelle:
Fragebogenantworten
(87)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge waren die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union kein relevanter Faktor für die Beurteilung seiner wirtschaftlichen Lage, da die Höhe der Bestände saisonbedingt schwankt.
b) Löhne
(88)
Im Bezugszeitraum stieg der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 33 %.
Tabelle 12
Löhne (Kosten je Beschäftigten)
2008
2009
2010
UZÜ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Quelle:
Fragebogenantworten
c) Verkaufspreise
(89)
Die durchschnittlichen Stückpreise von HM in der Union erhöhten sich von 2008 bis zum UZÜ geringfügig. Der relative Rückgang im Jahr 2010 gegenüber 2009 hängt mit Schwankungen der Rohstoffpreise zusammen.
Tabelle 13
Stückpreis auf dem Unionsmarkt
2008
2009
2010
UZÜ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Quelle:
Fragebogenantworten
d) Rentabilität
(90)
Die nachstehend ausgewiesene Rentabilität wird als das Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union in Prozent des auf dem Unionsmarkt erzielten Umsatzes ausgedrückt.
Tabelle 14
Rentabilität
2008
2009
2010
UZÜ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Quelle:
Fragebogenantworten
(91)
Vor der Einführung endgültiger Maßnahmen im Jahr 2006 verzeichnete der Wirtschaftszweig der Union große Verluste. Im Verlauf des Bezugszeitraums hat sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der HM-Hersteller verbessert, aber die in der Ausgangsuntersuchung für den UZÜ angestrebte Zielgewinnspanne von 5 % wurde nicht erreicht.
e) Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow
(92)
Die Entwicklungstendenzen bei Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow sind in der nachfolgenden Tabelle dargestellt.
Tabelle 15
Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow
2008
2009
2010
UZÜ
Investitionen
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Kapitalrendite (RoI)
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Cashflow
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Quelle:
Fragebogenantworten
(93)
Die Erholung nach der Einführung der Maßnahmen im Jahr 2006 ermöglichte es dem Wirtschaftszweig, bedeutende Investitionen in die Modernisierung und Erweiterung der Produktionsanlagen vorzunehmen, insbesondere in den Jahren 2008 und 2009. Die so erzielte Rentabilitätssteigerung kam auch in einem verbesserten Cashflow zum Ausdruck.
f) Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(94)
Die Untersuchung ergab keine besonderen Probleme bei den Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union.
6.3. Schlussfolgerung zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(95)
Aufgrund der vorstehenden Analyse lässt sich feststellen, dass sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union verbessert hat und dass sich der Wirtschaftszweig nach der Einführung der Maßnahmen im Jahr 2006 als lebensfähig erweist. Da indessen die vorstehend erwähnten positiven Entwicklungen erst nach der Einführung von Maßnahmen eintraten, die Beschäftigung rückläufig ist und die Rentabilität noch immer unter der angestrebten Gewinnspanne liegt, wird nichtsdestoweniger die Auffassung vertreten, dass die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs nach wie vor instabil und gefährdet ist. Daher kann der Schluss gezogen werden, dass die vorliegenden Beweise darauf hindeuten, dass die Beseitigung der Schädigung teilweise oder ausschließlich auf die geltenden Maßnahmen zurückzuführen ist.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(96)
Seit der Einführung der geltenden Maßnahmen hat sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union erheblich verbessert. Die Ergebnisse der jetzigen Analyse zeigen jedoch, dass der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor instabil und gefährdet ist.
(97)
Unter diesen Umständen ist es angezeigt, die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung zu untersuchen, um zu prüfen, ob im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen die zu erwartenden Entwicklungen bei den Mengen und Preisen der Einfuhren mit Ursprung in der VR China die derzeitige Lage verschlechtern würden (siehe Erwägungsgründe 98 bis 106).
(98)
Weltweit gibt es zwei Haupterzeuger von Hebelmechaniken - die VR China und die Union. Die Union ist der weltgrößte Markt für HM, gefolgt von Südamerika und Russland. In anderen Ländern, beispielsweise Indien, gibt es kleine Hersteller, diese konzentrieren sich jedoch auf ihre jeweiligen Inlandsmärkte. In den USA und Kanada werden andere Ablagesysteme verwendet.
(99)
Es sei daran erinnert, dass die VR China über erhebliche Kapazitätsreserven verfügt und dass die HM-Produktion in der VR China, wie in den Erwägungsgründen 45 bis 48 erläutert, ohne Weiteres erhöht werden könnte.
(100)
Ferner sei daran erinnert, dass die in der VR China vorhandenen Kapazitätsreserven mehr oder weniger dem Unionsverbrauch entsprechen (siehe Erwägungsgrund 45).
(101)
Zudem wurde festgestellt, dass eine etwaige Mehrproduktion von HM in der VR China wahrscheinlich in die Union ausgeführt werden würde, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden (siehe Erwägungsgrund 53). Diese Annahme beruht auf der Tatsache, dass der Unionsmarkt weltweit der größte Markt für HM ist, mit einem verhältnismäßig konstanten Verbrauch, und auf der Tatsache, dass die Preise auf dem Unionsmarkt im Allgemeinen höher sind als auf anderen Ausfuhrmärkten (siehe Erwägungsgrund 52). Zu berücksichtigen ist auch, dass es außer der Union und der VR China keine anderen wichtigen Ausfuhrländer gibt, in denen HM hergestellt werden.
(102)
Außerdem lässt sich die Produktionskapazität in der VR China, wie in Erwägungsgrund 41 ausgeführt, ohne Weiteres erhöhen, indem einfach zusätzliche Arbeitskräfte eingestellt werden. Daher könnten die Ausfuhren aus der VR China jeglichen gestiegenen Unionsverbrauch befriedigen. Da der Preis der Einfuhren aus der VR China potenziell niedrig ist, wie aus dem Vergleich mit den Preisen der entsprechenden Ausfuhren auf Drittlandsmärkte hervorgeht, und da die Möglichkeit, zu Niedrigpreisen zu liefern, offensichtlich unbegrenzt ist, wäre der Wirtschaftszweig der Union höchstwahrscheinlich nicht in der Lage, von einem etwaigen Anstieg der Nachfrage zu profitieren, sondern würde vielmehr bedeutende Marktanteile einbüßen, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden.
(103)
Mithin steht zu erwarten, dass eine künftige bedeutende Zunahme der HM-Einfuhren aus der VR China in die Union ernsthafte negative Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union haben würde. Wie vorstehend erwähnt, ist im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen mit HM-Einfuhren aus der VR China in erheblichen Mengen zu rechnen. Überdies würden diese Einfuhren höchstwahrscheinlich einen erheblichen Preisdruck auf den Unionsmarkt und damit auf den Wirtschaftszweig der Union ausüben, wie die Angaben zum Preisniveau auf den Märkten von Drittländern nahelegen. Den verfügbaren Daten zufolge unterbieten nämlich die derzeitigen Preise der chinesischen Ausführer die Unionspreise um rund 20 %, wie in Erwägungsgrund 69 dargelegt, was darauf schließen lässt, dass die Preise der Einfuhren aus der VR China im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach deutlich unter den in der Union geltenden Preisen liegen würden.
(104)
Die Attraktivität des Unionsmarktes für die chinesischen Ausführer wird auch durch die Versuche belegt, Waren falsch einzureihen, um die geltenden Antidumpingmaßnahmen zu umgehen (siehe Erwägungsgrund 55).
(105)
Aufgrund dieser Sachlage ist es wahrscheinlich, dass das Auslaufen der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von HM mit Ursprung in der VR China einen starken Anstieg der Einfuhren in die Union zu sehr niedrigen, die Verkaufspreise in der Union höchstwahrscheinlich deutlich unterbietenden Preisen zur Folge haben würde. Dies würde eine bedeutende Schädigung verursachen und die in den vergangenen Jahren getätigten Investitionen sowie die vom Wirtschaftszweig unternommenen Anstrengungen zu seiner Erholung zunichte machen.
(106)
Aus diesen Gründen wird der Schluss gezogen, dass die Aufhebung der gegenüber den Einfuhren von HM mit Ursprung in der VR China geltenden Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach ein erneutes Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge hätte.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkung
(107)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe.
(108)
Bei der Ermittlung des Unionsinteresses wurde allen betroffenen Interessen Rechnung getragen, den Interessen des Wirtschaftszweigs der Union ebenso wie den Interessen der Einführer und Verwender.
(109)
In der Ausgangsuntersuchung wurde die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderliefe. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind.
(110)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(111)
Die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus dem betroffenen Land würde die Chancen des Wirtschaftszweigs der Union verbessern, ein angemessenes Rentabilitätsniveau zu erzielen, da sie dazu beitragen würde zu vermeiden, dass der Wirtschaftszweig der Union durch große Mengen von Einfuhren aus der VR China vom Markt verdrängt würde.
(112)
Es ist in der Tat sehr wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut schädigendes Dumping in erheblichem Umfang erfolgen würde, dem der Wirtschaftszweig der Union nicht standhalten könnte. Der Wirtschaftszweig der Union würde mithin auch künftig von der Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen profitieren.
(113)
Infolgedessen wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der VR China eindeutig im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union läge.
3. Interesse der Einführer und Verwender
(114)
Wie vorstehend ausgeführt, beantwortete keiner der ermittelten unabhängigen Einführer den Fragenbogen. Die HM-Einführer sind normalerweise auch Verwender der betroffenen Ware, da sie diese für die Herstellung von Aktenordnern verwenden.
(115)
Mehrere Verwender, d. h. Hersteller von Aktenordnern, meldeten sich im Verlauf der Untersuchung. Lediglich ein Verwender übermittelte einen beantworteten Fragebogen, dessen Angaben allerdings bei dem Kontrollbesuch in Anbetracht der Qualität der vorgelegten Daten nur bis zu einem gewissen Grade überprüft werden konnten.
(116)
Der überprüfte Verwender verlangte, auch gegenüber den Einfuhren von Aktenordnern aus der VR China sollten Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden. Diese Forderung wurde jedoch nicht durch sachdienliche Nachweise untermauert.
(117)
Zwei Verwender sprachen sich gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus. Ihre Vorbringen wurden jedoch ebenfalls nicht belegt.
(118)
Allerdings ergab die Analyse auch, dass sich die Hersteller von Aktenordnern, sollten die chinesischen Hersteller infolge einer Aufhebung der Maßnahmen die einzigen HM-Lieferanten werden, aufgrund des fehlenden Wettbewerbs auf dem Weltmarkt für HM ebenfalls in einer prekären Lage befinden würden. Deshalb wurde die Auffassung vertreten, dass die geltenden Maßnahmen zur Angebotsvielfalt und zum Wettbewerb auf dem Weltmarkt für HM beitragen, was letztlich im Interesse der Verwender ist.
(119)
Drei weitere Verwender, die nur die in der Union hergestellten HM verwenden, nahmen eine neutrale Haltung ein; einer vor ihnen befürwortete die Aufrechterhaltung der Maßnahmen.
(120)
Da die Kosten für HM einen minimalen Prozentsatz des Einzelhandelspreises von Aktenordnern ausmachen, haben die Maßnahmen wahrscheinlich so gut wie keine Auswirkungen auf den Preis des Endprodukts (Aktenordner) und somit auch keine Auswirkungen auf die Endverbraucher.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(121)
Angesichts der dargelegten Faktoren wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(122)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Gleichzeitig wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden analysiert, sie änderten jedoch nichts an den wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, aufgrund deren die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen beschlossen wurde.
(123)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Hebelmechaniken mit Ursprung in der VR China aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Hebelmechaniken mit Ursprung in der Volksrepublik China, die in der Regel zur Ablage von losen Blättern und anderen Unterlagen in Ordnern verwendet werden und die derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 (TARIC-Code 8305100050) eingereiht werden. Diese Hebelmechaniken bestehen normalerweise aus zwei kräftigen Metallbogen, die auf einer Platte befestigt sind, auf der sich mindestens ein Öffnungsmechanismus befindet, der das Einfügen von Blättern und anderen Unterlagen ermöglicht.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Hersteller
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, China
27,1 %
A729
Alle übrigen Unternehmen
47,4 %
A999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 30. August 2012.