PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 409/2013 DER KOMMISSION
vom 3. Mai 2013
zur Festlegung gemeinsamer Vorhaben, zum Aufbau von Entscheidungsstrukturen und zur Schaffung von Anreizen für die Unterstützung der Durchführung des europäischen Masterplans für das Flugverkehrsmanagement
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 550/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 10. März 2004 über die Erbringung von Flugsicherungsdiensten im einheitlichen europäischen Luftraum (1), insbesondere auf Artikel 15a,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Der Rechtsrahmen für den einheitlichen europäischen Luftraum besteht aus den in Artikel 3 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates (2) aufgeführten Maßnahmen.
(2)
Gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004 lässt die Anwendung des Rechtsrahmens für den einheitlichen europäischen Luftraum die Zuständigkeiten der Mitgliedstaaten unberührt.
(3)
In ihrer Mitteilung vom 22. Dezember 2011 (3) gab die Kommission ihre Absicht bekannt, Entscheidungsstrukturen und Anreizregelungen für die Errichtung von SESAR (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development) auf der Grundlage von Artikel 15a der Verordnung (EG) Nr. 550/2004 vorzuschlagen. Zu diesen Mechanismen gehören gemeinsame Vorhaben, die eine erfolgreiche Umsetzung des ATM-Masterplans unterstützen sollten, sowie Orientierungen für gemeinsame Vorhaben, die einen verbindlichen Rahmen dafür schaffen, wie gemeinsame Vorhaben die Umsetzung unterstützen können, und Entscheidungsstrukturen, die durch eine klare Aufgabenverteilung zwischen den Beteiligten eine rechtzeitige, koordinierte und synchrone Einführung sicherstellen.
(4)
Die Verordnung (EG) Nr. 550/2004 soll Luftraumnutzer und Flugsicherungsorganisationen durch eine Zusammenarbeit in gemeinsamen Vorhaben bei der Verbesserung der kollektiven Infrastrukturen für die Flugsicherung, der Erbringung von Flugsicherungsdiensten und der Luftraumnutzung unterstützen. Ziel ist dabei auch die beschleunigte Errichtung des Projekts SESAR zur Forschung und Entwicklung für das Flugverkehrsmanagement im einheitlichen europäischen Luftraum (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development).
(5)
SESAR ist das Projekt, das zur Modernisierung des Flugverkehrsmanagementsystems in Europa eingerichtet wurde. Es bildet den Technologie-Pfeiler der Initiative zur Schaffung des einheitlichen europäischen Luftraums.
(6)
SESAR umfasst drei Phasen: die Definitionsphase zur Festlegung des Inhalts der nächsten Generation von ATM-Systemen, die Entwicklungsphase zur Entwicklung und Validierung der neuen Generation von Technologiesystemen, Komponenten und Betriebsverfahren und die Errichtungsphase zur Industrialisierung und Einführung der neuen Flugverkehrsmanagementsysteme.
(7)
Der europäische Masterplan für das Flugverkehrsmanagement (nachstehend „ATM-Masterplan“), der in der SESAR-Definitionsphase aufgestellt wurde, bildet den vereinbarten Fahrplan für die Fortführung der ATM-Forschung und -Entwicklung bis hin zur Errichtungsphase.
(8)
Der ATM-Masterplan gibt die wesentlichen betrieblichen Änderungen vor, die notwendig sind, um die Leistungsziele des einheitlichen europäischen Luftraums (SES) zu erreichen. Er ist ein wichtiges Instrument der SESAR-Errichtung und bildet die Grundlage für die rechtzeitige, koordinierte und synchrone Einführung der neuen ATM-Funktionen.
(9)
Die Errichtungsziele und -prioritäten sollten auch Netzbetriebsaspekte berücksichtigen, wie sie im Netzstrategieplan, der neben den Leistungszielen, die mit den für die gesamte Europäische Union geltenden Leistungszielen vereinbar sind, auch die geplanten Maßnahmen zur Erfüllung dieser Ziele enthält, und in dem durch die Verordnung (EU) Nr. 677/2011 der Kommission (4) bestimmten Netzbetriebsplan festgelegt sind.
(10)
Eine rechtzeitige, koordinierte und synchrone SESAR-Errichtung ist unverzichtbar, wenn es darum geht, die SES-Leistungsziele und den von der ATM-Modernisierung erwarteten Gesamtnutzen zu erreichen.
(11)
Gemeinsame Vorhaben gemäß Artikel 15a der Verordnung (EG) Nr. 550/2004 sollten dazu beitragen, das europäische Flugverkehrsmanagementnetz (EATMN) leistungsfähiger zu machen und unter Berücksichtigung etwaiger negativer Auswirkungen auf einzelne Regionen oder Beteiligte ein insgesamt positives Kosten-Nutzen-Verhältnis nachzuweisen.
(12)
Damit gemeinsame Vorhaben unter optimalem Einsatz der im Rechtsrahmen für den einheitlichen europäischen Luftraum vorgesehenen Instrumente und Gremien rechtzeitig, koordiniert und synchron durchgeführt und überwacht werden, sollte eine Entscheidungsstruktur für die SESAR-Errichtung geschaffen werden.
(13)
Um eine effektive Führung der SESAR-Errichtung und die Glaubwürdigkeit des Errichtungsprozesses zu sichern, sollten die am Betrieb Beteiligten, die für die Leistungsfähigkeit des ATM-Systems verantwortlich sind, in diese Entscheidungsstruktur eingebunden werden.
(14)
Am Betrieb Beteiligte, die in die SESAR-Errichtung investieren, sollten auch bei der Verwaltung und Durchführung der Errichtungstätigkeiten eine führende Rolle spielen, vorzugsweise im Rahmen einer einzigen Stelle, wobei Interessenkonflikte zu vermeiden sind.
(15)
Die herstellende Industrie sollte bei der SESAR-Errichtung eine beratende Rolle spielen, um die Kohärenz mit der Industrialisierung und die rechtzeitige Verfügbarkeit der Ausrüstungen zu gewährleisten.
(16)
Die Kommission sollte die Errichtungstätigkeiten beaufsichtigen und dafür sorgen, dass diese den SES-Zielen entsprechen und das öffentliche Interesse gewahrt wird; dazu sollte sie eine geeignete Berichterstattung und Überwachung einrichten, und zwar ausgehend von bestehenden Instrumenten wie ESSIP (European Single Sky Implementation) und LSSIP (Local Single Sky Implementation) (ESSIP-Plan und -Bericht, LSSIP-Unterlagen).
(17)
Die Kommission sollte den Ausschuss für den einheitlichen Luftraum über die Verfahren für die Auswahl des Errichtungsmanagements, die Annahme des Errichtungsprogramms und die Auswahl von Umsetzungsvorhaben vollständig auf dem Laufenden halten. Unbeschadet der für die einschlägigen Förderprogramme der Union geltenden Vorschriften und Verfahren sollte der Ausschuss für den einheitlichen Luftraum zu diesen Fragen konsultiert werden.
(18)
Die Europäische Organisation für Zivilluftfahrtausrüstung (Eurocae), die technische Unterlagen ausarbeitet sowie Vor- und Zuarbeiten zur europäischen Normung leistet, sollte die Kommission bei der Überwachung und Erleichterung des Normungsprozesses und der Förderung der Verwendung europäischer Normen unterstützen.
(19)
Wenngleich die Durchführung von SESAR-Vorhaben mit militärischem Bezug weiterhin Sache der betreffenden Mitgliedstaaten bleibt, sollte es eine Koordinierung mit dem Militär geben, um nachteilige Auswirkungen auf die Verteidigungsfähigkeit zu vermeiden.
(20)
Um frühzeitige Investitionen seitens der Beteiligten zu fördern und als Ausgleich für Errichtungsaspekte, die ein ungünstigeres Kosten-Nutzen-Verhältnis aufweisen, sollten Umsetzungsvorhaben zur Durchführung gemeinsamer Errichtungsvorhaben entsprechend den für einschlägige Förderprogramme und Anreizregelungen der Union geltenden Vorschriften und Verfahren für Finanzhilfen der Union und für andere Anreize in Betracht kommen.
(21)
Soweit möglich sollten Synergien zwischen der SESAR-Errichtung und funktionalen Luftraumblöcken (FAB) angestrebt werden.
(22)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses für den einheitlichen Luftraum -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
KAPITEL I
ALLGEMEINE GRUNDSÄTZE
Artikel 1
Gegenstand und Geltungsbereich
(1) Diese Verordnung dient der Festlegung von gemeinsamen Vorhaben entsprechend Artikel 15a der Verordnung (EG) Nr. 550/2004, der Erläuterung ihrer Entscheidungsstrukturen und der Festlegung von Anreizen für ihre Durchführung.
(2) Diese Verordnung gilt für das europäische Flugverkehrsmanagementnetz (EATMN).
Artikel 2
Begriffsbestimmungen
Für die Zwecke dieser Verordnung gelten die Begriffsbestimmungen in Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004 und in Artikel 2 der Verordnung (EU) Nr. 677/2011.
Zusätzlich gelten folgende Begriffsbestimmungen:
1.
„gemeinsames Unternehmen SESAR“ ist die durch die Verordnung (EG) Nr. 219/2007 des Rates (5) gegründete Einrichtung, die mit der Verwaltung und Koordinierung der Entwicklungsphase des SESAR-Projekts beauftragt wurde;
2.
„Gebührenregelung“ ist die durch die Verordnung (EG) Nr. 1794/2006 der Kommission (6) eingeführte Gebührenregelung;
3.
„ATM-Funktionen“ sind eine Gruppe von ATM-Betriebsfunktionen oder -diensten in Bezug auf Flugwegführung, Luftraum- und Bodenmanagement oder in Bezug auf die gemeinsame Nutzung von Informationen im Betriebsumfeld des Streckenflugs, An- und Abflugs oder Netzes.
4.
„SESAR-Errichtung“ sind die Tätigkeiten und Verfahren in Bezug auf die Industrialisierung und Einführung der im ATM-Masterplan festgelegten ATM-Funktionen;
5.
„Industrialisierung“ der ATM-Funktionen sind die Tätigkeiten und Verfahren im Anschluss an die Validierung, zu denen die Normung, Zertifizierung und Herstellung durch die herstellende Industrie (Hersteller von Boden- und Bordausrüstung) zählen;
6.
„Umsetzung“ der ATM-Funktionen ist die Beschaffung, Installation und Indienststellung von Ausrüstungen und Systemen einschließlich der zugehörigen betrieblichen Verfahren durch am Betrieb Beteiligte;
7.
„wesentliche betriebliche Änderung“ ist eine betriebliche Änderung im Flugverkehrsmanagement (ATM), die für die am Betrieb Beteiligten entsprechend dem ATM-Masterplan eine bedeutende Verbesserung der Netzleistung bewirkt;
8.
„Leistungssystem“ ist das durch die Verordnung (EU) Nr. 691/2010 der Kommission (7) eingeführte System;
9.
„für die gesamte Europäische Union geltende Leistungsziele“ sind die in Artikel 9 der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 genannten Ziele;
10.
„am Betrieb Beteiligte“ sind zivile und militärische Luftraumnutzer, Flugsicherungsorganisationen und Flughafenbetreiber.
Artikel 3
ATM-Masterplan
(1) Der ATM-Masterplan ist der Fahrplan für die Modernisierung des europäischen Flugverkehrsmanagementsystems und die Herstellung der Verbindung zwischen SESAR-Forschung und -Entwicklung und SESAR-Errichtung. Er ist das wichtigste SES-Instrument für den nahtlosen Betrieb des EATMN und die rechtzeitige, koordinierte und synchrone SESAR-Errichtung.
(2) Die Aktualisierungen des ATM-Masterplans sollen dazu beitragen, die für die gesamte Europäische Union geltenden Leistungsziele zu erreichen und die Kohärenz zwischen diesen Zielen, der SESAR-Errichtung und der SESAR-Forschung, -Entwicklung, -Innovation und -Validierung zu wahren. Bei den Aktualisierungen des ATM-Masterplans müssen daher der Netzstrategieplan und der Netzbetriebsplan berücksichtigt werden.
KAPITEL II
GEMEINSAME VORHABEN
Artikel 4
Zweck und Inhalt
(1) Gemeinsame Vorhaben dienen der rechtzeitigen, koordinierten und synchronen Einführung von ATM-Funktionen, mit denen die wesentlichen betrieblichen Änderungen vollzogen werden.
(2) Gemeinsame Vorhaben müssen mit den für die gesamte Europäische Union geltenden Leistungszielen übereinstimmen und zu ihrer Erfüllung beitragen.
(3) Gemeinsame Vorhaben müssen sich auf die ATM-Funktionen beziehen, die
a)
einen angemessenen Industrialisierungsgrad erreicht haben und umsetzungsreif sind,
b)
eine synchrone Einführung erfordern.
(4) Die Reife der ATM-Funktionen muss nachgewiesen werden, u. a. anhand der Ergebnisse der vom gemeinsamen Unternehmen SESAR vorgenommenen Validierung, des Standes der Normungs- und Zertifizierungsprozesse und einer Bewertung ihrer Interoperabilität, auch im Hinblick auf den globalen ICAO-Luftfahrtplan (ICAO Global Air Navigation Plan) und einschlägige ICAO-Unterlagen.
(5) Die Bewertung der Notwendigkeit einer synchronen Einführung von ATM-Funktionen erfolgt auf der Grundlage
a)
einer Festlegung ihres geografischen Geltungsbereichs und ihrer geografischen Planung, einschließlich der angestrebten Einführungstermine;
b)
der Angabe der am Betrieb Beteiligten, die für ihre Einführung erforderlich sind;
c)
der Übergangsmaßnahmen für ihre schrittweise Einführung.
(6) Darüber hinaus müssen gemeinsame Vorhaben
a)
einen wirtschaftlichen Nutzen für das EATMN auf der Grundlage einer unabhängigen Kosten-Nutzen-Analyse aufweisen und etwaige negative lokale oder regionale Auswirkungen auf bestimmte Kategorien der am Betrieb Beteiligten aufzeigen;
b)
Einführungsanreize gemäß Kapitel III Abschnitt 3 aufzeigen, vor allem zur Verringerung negativer Auswirkungen auf ein bestimmtes geografisches Gebiet oder eine bestimmte Kategorie der am Betrieb Beteiligten;
c)
sich auf die Durchführungsvorschriften für die Interoperabilität und Sicherheit entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 552/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates (8) und der Verordnung (EG) Nr. 216/2008 des Europäischen Parlaments und des Rates (9) beziehen. Bezug zu nehmen ist dabei insbesondere auf gemeinschaftliche Spezifikationen gemäß der Verordnung (EG) Nr. 552/2004 sowie auf annehmbare Nachweisverfahren und Zertifizierungsspezifikationen gemäß der Verordnung (EG) Nr. 216/2008;
d)
auf die etwaige Notwendigkeit neuer Durchführungsvorschriften für die Interoperabilität und Sicherheit und ziviler Normen eingehen, um deren Einführung und Anwendbarkeit im militärischen Bereich unter Beachtung der Äquivalenz ziviler und militärischen Systeme zu unterstützen, und
e)
die einschlägigen Errichtungselemente berücksichtigen, die im Netzstrategieplan und Netzbetriebsplan des Netzmanagers ausgewiesen sind.
Artikel 5
Aufstellung, Annahme und Umsetzung
(1) Die Kommission stellt Vorschläge für gemeinsame Vorhaben in Übereinstimmung mit den Anforderungen des Artikels 4 auf.
(2) Die Kommission wird unterstützt vom Netzmanager, der Europäischen Agentur für Flugsicherheit und dem Leistungsüberprüfungsgremium im Rahmen ihrer jeweiligen Aufgaben und Zuständigkeiten, wie sie im Rechtsrahmen für den einheitlichen europäischen Luftraum festgelegt sind, sowie vom gemeinsamen Unternehmen SESAR, Eurocontrol, den europäischen Normenorganisationen, Eurocae und dem Errichtungsmanagement. Diese Stellen sorgen für die Einbeziehung der am Betrieb Beteiligten und der herstellenden Industrie.
(3) Die Kommission konsultiert die Beteiligten zu ihren Vorschlägen für gemeinsame Vorhaben in Übereinstimmung mit den Artikeln 6 und 10 der Verordnung (EG) Nr. 549/2004, auch mit Hilfe der Europäischen Verteidigungsagentur im Rahmen ihres Auftrags, um die Koordinierung der militärischen Ansichten zu erleichtern, sowie die beratende Sachverständigengruppe zur sozialen Dimension des einheitlichen europäischen Luftraums.
(4) Die Kommission trägt dafür Sorge, dass die Vorschläge für gemeinsame Vorhaben von den für die Durchführung eines bestimmten gemeinsamen Vorhabens erforderlichen Luftraumnutzern und am Bodenbetrieb Beteiligten unterstützt werden. Hierzu bilden die Luftraumnutzer eine Gruppe aus Vertretern der Luftraumnutzer.
(5) Die Kommission beschließt gemeinsame Vorhaben und sämtliche Änderungen solcher Vorhaben gemäß dem Verfahren nach Artikel 15a Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 550/2004.
(6) Gemeinsame Vorhaben werden mittels Umsetzungsvorhaben in Übereinstimmung mit dem in Kapitel III Abschnitt 2 festgelegten Errichtungsprogramm durchgeführt.
Artikel 6
Überwachung
(1) Die Kommission überwacht die Durchführung gemeinsamer Vorhaben und deren Auswirkungen auf die Leistungsfähigkeit des EATMN mittels besonderer Berichtserstattungsanforderungen. Die Kommission stellt diese Anforderungen im Rahmen der in Artikel 9 Absatz 5 genannten Partnerschaft auf.
(2) Bei der Überwachung der Wirksamkeit gemeinsamer Vorhaben hinsichtlich der Leistungsfähigkeit des EATMN macht sich die Kommission bestehende Überwachungs- und Berichterstattungsinstrumente bestmöglich zunutze und wird insbesondere vom Netzmanager und vom Leistungsüberprüfungsgremium gemäß den Verordnungen (EU) Nr. 677/2011 und (EU) Nr. 691/2010 sowie in Bezug auf Sicherheitsaspekte von der Europäischen Agentur für Flugsicherheit unterstützt.
(3) Der Ausschuss für den einheitlichen Luftraum wird über die Durchführung gemeinsamer Vorhaben unterrichtet.
KAPITEL III
ENTSCHEIDUNGSSTRUKTUREN UND ANREIZE
ABSCHNITT 1
Entscheidungsstrukturen
Artikel 7
Allgemeine Grundsätze
(1) Die Entscheidungsstrukturen sorgen für die rechtzeitige, koordinierte und synchrone Durchführung gemeinsamer Vorhaben und bilden gleichzeitig eine Schnittstelle zur Industrialisierung, die sie auch erleichtern sollen.
(2) Die Entscheidungsstrukturen bestehen aus drei Ebenen: politische Ebene, Managementebene und Durchführungsebene.
Artikel 8
Politische Ebene
(1) Die politische Ebene ist für die Beaufsichtigung der SESAR-Errichtung verantwortlich und stellt sicher, dass diese in Übereinstimmung mit dem Rechtsrahmen für den einheitlichen europäischen Luftraum erfolgt und dabei das öffentliche Interesse gewahrt wird.
(2) Die Kommission ist für die politische Ebene verantwortlich, insbesondere für
a)
die Aufstellung und Annahme gemeinsamer Vorhaben gemäß Artikel 5;
b)
die Auswahl des Errichtungsmanagements, die Annahme des Errichtungsprogramms und die Auswahl der Umsetzungsvorhaben;
c)
die Verwaltung der Unionsmittel zur Unterstützung des Errichtungsmanagements und der Umsetzungsvorhaben;
d)
die Festlegung von Anreizen für die SESAR-Errichtung und die Durchsetzung der mit dem Errichtungsmanagement gemäß Artikel 9 Absatz 5 geschlossenen Partnerschaftsrahmenvereinbarung und sonstiger einschlägiger Vereinbarungen über Umsetzungsvorhaben;
e)
die Förderung der Mitwirkung ziviler und militärischer Beteiligter;
f)
die Entwicklung der Zusammenarbeit und Koordinierung mit Drittländern;
g)
den Aufbau der Koordinierung mit Normungs- und Zertifizierungsorganisationen und -gremien, um die Industrialisierung zu erleichtern und die Interoperabilität der ATM-Funktionen zu fördern;
h)
die Überwachung der Durchführung gemeinsamer Vorhaben und ihres Beitrags zur Erreichung der für die gesamte Europäische Union geltenden Leistungsziele;
i)
die Abgabe von Empfehlungen an die am Betrieb Beteiligten und die Mitgliedstaaten.
(3) Die Kommission wird unterstützt vom Ausschuss für den einheitlichen Luftraum, dem Branchenkonsultationsgremium, der beratenden Sachverständigengruppe zur sozialen Dimension des einheitlichen europäischen Luftraums, den nationalen Aufsichtsbehörden und dem Leistungsüberprüfungsgremium im Rahmen ihrer jeweiligen Aufgaben und Zuständigkeiten, wie sie im Rechtsrahmen für den einheitlichen europäischen Luftraum festgelegt sind. Die Kommission kann den Ausschuss für den einheitlichen Luftraum mit jeder Frage, die die Anwendung dieser Verordnung betrifft, befassen.
(4) Ferner bezieht die Kommission folgende Einrichtungen im Rahmen ihrer jeweiligen Aufgaben und Zuständigkeiten ein:
a)
Eurocontrol, im Rahmen der Kooperationsvereinbarungen zwischen Eurocontrol und der Union, um dessen Sachkenntnis und zivil-militärische wie auch europaweite Kompetenzen bestmöglich nutzbar zu machen;
b)
die Europäische Verteidigungsagentur, zur Erleichterung der Koordinierung militärischer Ansichten aus den Mitgliedstaaten und einschlägigen internationalen Militärorganisationen und deren Unterstützung sowie zur Unterrichtung militärischer Planungsmechanismen über die Anforderungen, die sich aus der SESAR-Errichtung ergeben;
c)
die Europäische Agentur für Flugsicherheit, damit Sicherheitsaspekte bei der Durchführung gemeinsamer Vorhaben berücksichtigt werden, vor allem bei der Entwicklung der erforderlichen technischen Vorschriften, beispielsweise für die Konstruktion, Herstellung und Instandhaltung von Systemen und Komponenten für Flugverkehrsmanagement- und Flugsicherungsdienste sowie für die beteiligten Personen und Organisationen;
d)
das gemeinsame Unternehmen SESAR, um die fortlaufende Verbindung zwischen SESAR-Forschung, -Entwicklung, -Innovation und -Validierung und SESAR-Errichtung zu wahren und um zu gewährleisten, dass die gemeinsamen Vorhaben und das Errichtungsprogramm mit dem europäischen ATM-Masterplan übereinstimmen;
e)
die europäischen Normenorganisationen und Eurocae, Letzteres vor allem zur Erleichterung und Überwachung der industriellen Normungsprozesse und der Verwendung der betreffenden Normen.
Artikel 9
Managementebene
(1) Das Errichtungsmanagement ist für die Managementebene verantwortlich.
(2) Das Errichtungsmanagement ist insbesondere verantwortlich für
a)
die Entwicklung, das Vorschlagen, Pflegen und Durchführen des Errichtungsprogramms in Übereinstimmung mit Abschnitt 2;
b)
die Einbindung der am Betrieb Beteiligten, die für die Durchführung gemeinsamer Vorhaben erforderlich sind;
c)
die Einrichtung von Mechanismen und Entscheidungsverfahren, die in Übereinstimmung mit dem Errichtungsprogramm eine effiziente zeitliche Abstimmung und Gesamtkoordinierung der Umsetzungsvorhaben und der damit verbundenen Investitionen gewährleisten;
d)
ein wirksames Management von Risiken und Interessenkonflikten;
e)
die Beratung der Kommission bei Fragen im Zusammenhang mit der Durchführung gemeinsamer Vorhaben und bei der Aufstellung neuer gemeinsamer Vorhaben;
f)
die Durchführung von Kommissionsbeschlüssen, einschließlich der Gewährleistung und Überwachung ihrer Durchführung auf der Durchführungsebene;
g)
die Feststellung der am besten geeigneten Finanzierungsmechanismen unter Einbeziehung öffentlicher und privater Mittel;
h)
die Überwachung der Durchführung des Errichtungsprogramms;
i)
die Berichterstattung an die Kommission;
j)
die Gewährleistung einer angemessenen Koordinierung mit den nationalen Aufsichtsbehörden.
(3) Das Errichtungsmanagement besteht aus Gruppierungen der am Betrieb Beteiligten oder aus einzelnen am Betrieb Beteiligten, darunter auch aus Drittländern unter den Bedingungen, die in den betreffenden Förderprogrammen der Union festgelegt sind. Am Betrieb Beteiligte können sich über FAB-Strukturen am Errichtungsmanagement beteiligen.
(4) Das Errichtungsmanagement muss nachweisen, dass es u. a. in der Lage ist,
a)
die am Betrieb Beteiligten, die für die Durchführung gemeinsamer Vorhaben erforderlich sind, zu vertreten;
b)
multinationale Umsetzungsprogramme zu verwalten;
c)
die Förder- und Finanzierungsmechanismen und das Management von Finanzierungsprogrammen zu verstehen und
d)
bestehende Strukturen zur Einbeziehung aller am Betrieb Beteiligten zu nutzen.
(5) Die Auswahl der Mitglieder des Errichtungsmanagements durch die Kommission erfolgt durch Abschluss einer Partnerschaftsrahmenvereinbarung im Anschluss an eine Aufforderung zur Einreichung von Vorschlägen gemäß Artikel 178 der Delegierten Verordnung (EU) Nr. 1268/2012 der Kommission vom 29. Oktober 2012 über die Anwendungsbestimmungen für die Verordnung (EU, Euratom) Nr. 966/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Union (10) („Anwendungsbestimmungen“). In der Aufforderung zur Einreichung von Vorschlägen werden die Ziele, die Anforderungen und die Kriterien für die Auswahl der Mitglieder des Errichtungsmanagements in Übereinstimmung mit den Anwendungsbestimmungen festgelegt. Der Ausschuss für den einheitlichen Luftraum wird über das Verfahren zur Auswahl des Errichtungsmanagements unterrichtet.
(6) Die Mitglieder des Errichtungsmanagements müssen selbst zumindest ein Umsetzungsvorhaben durchführen oder daran beteiligt sein.
(7) Das Errichtungsmanagement trifft geeignete Kooperationsvereinbarungen mit dem Netzmanager, dem gemeinsamen Unternehmen SESAR und dem Militär. Diese Kooperationsvereinbarungen müssen der Kommission zur Genehmigung vorgelegt werden. Für die Kooperation gelten folgende Vorgaben:
a)
Das Errichtungsmanagement und der Netzmanager arbeiten zusammen, damit sie ihre Aufgaben ohne jegliche Doppelarbeit oder Konkurrenz erfüllen können, insbesondere im Hinblick auf die Errichtungsaspekte, die sich auf die Netzinfrastruktur, die Ordnung und Leistungsfähigkeit des Luftraums sowie auf die Kohärenz mit dem Netzstrategieplan und dem Netzbetriebsplan auswirken; ferner unterstützt der Netzmanager im Rahmen seines Auftrags die Mitglieder des Errichtungsmanagements entsprechend Artikel 4 Absatz 1 Buchstabe i und Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EU) Nr. 677/2011.
b)
Das Errichtungsmanagement arbeitet mit dem gemeinsamen Unternehmen SESAR zusammen, um die erforderlichen Verbindungen zwischen SESAR-Forschung, -Entwicklung, -Innovation und -Validierung und SESAR-Errichtung zu wahren, und konsultiert das gemeinsame Unternehmen SESAR in der Entwicklungsphase zu den Prioritäten und den erreichten Fortschritten in Fragen der Industrialisierung, um die Kohärenz mit dem ATM-Masterplan sicherzustellen.
c)
Das Errichtungsmanagement sorgt für die Koordinierung mit dem Militär, um nachteilige Auswirkungen auf die nationale und kollektive Verteidigungsfähigkeit zu vermeiden.
(8) Das Errichtungsmanagement trägt den Ansichten der in Absatz 7 genannten Stellen bei seinen Entscheidungen, die sich auf die Tätigkeiten dieser Stellen auswirken, gebührend Rechnung.
(9) Bei Uneinigkeit zwischen dem Errichtungsmanagement und den in Absatz 7 genannten Stellen legt das Errichtungsmanagement die betreffende Angelegenheit der Kommission zur Entscheidung vor. Die Entscheidung der Kommission ist für das Errichtungsmanagement verbindlich.
(10) Das Errichtungsmanagement bemüht sich auf dem Wege von Kooperationsvereinbarungen, die der Kommission übermittelt werden müssen, um die Hilfestellung der herstellenden Industrie, um u. a. Informationen über die Industrialisierung von Produkten einzuholen.
(11) Vorbehaltlich der Verfügbarkeit von Mitteln und unter den Bedingungen, die in dem betreffenden Förderprogramm der Union festgelegt sind, gewährt die Kommission dem Errichtungsmanagement eine finanzielle Unterstützung einzig und allein für die Ausführung seiner in Absatz 2 genannten Aufgaben.
Artikel 10
Durchführungsebene
(1) Die Durchführungsebene besteht aus den Umsetzungsvorhaben, die von der Kommission ausgewählt wurden, um gemeinsame Vorhaben in Übereinstimmung mit dem Errichtungsprogramm durchzuführen.
(2) Umsetzungsvorhaben werden von der Kommission aufgrund von Aufforderungen zur Einreichung von Vorschlägen für die Durchführung des Errichtungsprogramms entsprechend den für die einschlägigen Förderprogramme der Union geltenden Vorschriften und Verfahren ausgewählt.
(3) Die Vorschläge für Umsetzungsvorhaben müssen die Reife der Industrialisierungsprozesse für diese Vorhaben gebührend berücksichtigen; diese wird eingeschätzt anhand von Informationen der herstellenden Industrie, insbesondere über die Auswirkungen des Umsetzungsvorhaben auf herkömmliche ATM-Systeme, die technische Durchführbarkeit, Kostenschätzungen und Fahrpläne für technische Lösungen.
(4) Die Umsetzungsvorhaben und ihre Durchführung müssen den mit der Kommission vereinbarten Bedingungen entsprechen.
ABSCHNITT 2
Errichtungsprogramm
Artikel 11
Zweck
(1) Das Errichtungsprogramm muss einen umfassenden und strukturierten Arbeitsplan für alle Tätigkeiten enthalten, die für die Umsetzung der zur Durchführung gemeinsamer Vorhaben erforderlichen Technologien, Verfahren und besten Praktiken notwendig sind. Diese Tätigkeiten müssen in Umsetzungsvorhaben organisiert sein; anzugeben sind dazu jeweils die damit verbundenen Risiken und Risikominderungsmaßnahmen, der geografische Anwendungsbereich, der zeitliche Rahmen und die am Betrieb Beteiligten, die für die Durchführung der Umsetzungsvorhaben verantwortlich sind.
(2) Das Errichtungsprogramm bildet den Bezugsrahmen für die Arbeit der Managementebene und der Durchführungsebene.
(3) Das Errichtungsprogramm ist Bestandteil der Partnerschaftsrahmenvereinbarung, zu deren Durchführung sich die Mitglieder des Errichtungsmanagements verpflichten müssen.
Artikel 12
Aufstellung und Umsetzung
(1) Das Errichtungsmanagement übermittelt den Vorschlag für das Errichtungsprogramm und alle Vorschläge zu dessen Änderung der Kommission zur Genehmigung.
(2) Bei der Ausarbeitung des Vorschlags für das Errichtungsprogramm oder von Vorschlägen zu dessen Änderung sorgt das Errichtungsmanagement in Übereinstimmung mit Artikel 9 Absatz 7 für die Koordinierung mit dem Netzmanager, dem gemeinsamen Unternehmen SESAR und dem Militär.
(3) Bei Genehmigung jedes gemeinsamen Vorhabens fordert die Kommission das Errichtungsmanagement dazu auf, das Errichtungsprogramm entsprechend anzupassen.
ABSCHNITT 3
Anreize
Artikel 13
Unionsförderung
(1) Im Mittelpunkt der Unionsförderung zur Unterstützung des SESAR-Errichtung stehen die in Artikel 10 genannten Umsetzungsvorhaben, die entsprechend den für die einschlägigen Förderprogramme der Union geltenden Vorschriften und Verfahren für eine Unionsförderung ausgewählt wurden.
(2) Die Kommission schließt vertragliche Vereinbarungen über die für eine Unionsförderung ausgewählten Umsetzungsvorhaben. In diesen Vereinbarungen werden für die Nichtdurchführung des Errichtungsprogramms und die Nichtausführung der Umsetzungsvorhaben Sanktionen festgelegt.
Artikel 14
Andere Anreize
(1) Bei der Aufstellung gemeinsamer Vorhaben können entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1794/2006 und der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 Anreize für die SESAR-Errichtung festgelegt werden.
(2) Die nach Artikel 13 gewährte Unionsförderung gilt als „andere Einnahmen“ gemäß Artikel 2 Buchstabe k der Verordnung (EG) Nr. 1794/2006.
KAPITEL IV
SCHLUSSBESTIMMUNGEN
Artikel 15
Überprüfung
Die Kommission überprüft die Durchführung gemeinsamer Vorhaben zum Ende des zweiten Bezugszeitraums wie in Artikel 7 der Verordnung (EU) Nr. 691/2010 festgelegt.
Artikel 16
Inkrafttreten
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Die Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 3. Mai 2013