PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1358/2014 DER KOMMISSION
vom 18. Dezember 2014
zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 889/2008 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 834/2007 des Rates hinsichtlich der Herkunft der Tiere in ökologischer/biologischer Aquakultur, der Haltungspraktiken in der Aquakultur, der Futtermittel für Tiere in ökologischer/biologischer Aquakultur und der in der ökologischen/biologischen Aquakultur zugelassenen Erzeugnisse und Stoffe
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 834/2007 des Rates vom 28. Juni 2007 über die ökologische/biologische Produktion und die Kennzeichnung von ökologischen/biologischen Erzeugnissen und zur Aufhebung der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 (1), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, Artikel 15 Absatz 2 und Artikel 16 Absatz 1,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 834/2007 werden allgemeine Vorschriften für die ökologische/biologische Produktion von Meeresalgen und Aquakulturtieren erlassen. Die Verordnung (EG) Nr. 889/2008 der Kommission (2) enthält Durchführungsbestimmungen zu diesen Vorschriften.
(2)
Im Zeitraum von November 2012 bis April 2013 haben einige Mitgliedstaaten die Überarbeitung der Vorschriften für Erzeugnisse, Stoffe, Futtermittelquellen und Verfahren beantragt, deren Verwendung in der ökologischen/biologischen Aquakultur zugelassen ist. Diese Anträge wurden von der mit dem Beschluss 2009/427/EG der Kommission (3) eingesetzten Sachverständigengruppe für technische Beratung bezüglich der ökologischen/biologischen Produktion (expert group for technical advice on organic production, EGTOP) bewertet. Unter Berücksichtigung der Stellungnahme der EGTOP hält es die Kommission für erforderlich, die bestehenden Regeln für die Umsetzung der Vorschriften für die ökologische/biologische Produktion von Meeresalgen und Aquakulturtieren zu aktualisieren und zu integrieren.
(3)
Gemäß Artikel 15 Absatz 1 Buchstabe a Ziffer ii der Verordnung (EG) Nr. 834/2007 können unter bestimmten Bedingungen nichtökologisch/nichtbiologisch erzeugte Tiere in einen Betrieb eingebracht werden, wenn keine Jungbestände aus ökologischen/biologischen Brutbeständen oder Betrieben erhältlich sind. In der Verordnung (EG) Nr. 889/2008 sind die besonderen Beschränkungen in Bezug auf wild gefangene Aquakulturtiere, einschließlich wilder juveniler Aquakulturtiere, festgelegt. Einige traditionelle Methoden der extensiven Fischzucht in Feuchtbiotopen, wie durch Dämme und Böschungen abgetrennten Brackwasserteichen, Gezeitenzonen und Küstenlagunen, bestehen seit Jahrhunderten und sind für die örtlichen Gemeinschaften hinsichtlich des kulturellen Erbes, der Erhaltung der biologischen Vielfalt und der wirtschaftlichen Perspektiven von besonderem Wert. Unter bestimmten Bedingungen wirken sich diese Methoden nicht auf die Bestandslage der betreffenden Arten aus.
(4)
Die Verwendung wilder Fischbrut als Besatzmaterial im Rahmen solcher traditioneller Aquakulturmethoden gilt daher als mit den Zielen, Kriterien und Grundsätzen der ökologischen/biologischen Aquakultur unter der Voraussetzung vereinbar, dass von der für die Bewirtschaftung der betreffenden Fischbestände zuständigen Behörde genehmigte Bewirtschaftungsmaßnahmen umgesetzt werden, um die nachhaltige Bewirtschaftung der betreffenden Arten zu gewährleisten, dass der Besatz mit diesen Maßnahmen im Einklang steht und dass die Fische ausschließlich mit Futtermitteln gefüttert werden, die in dem Umfeld natürlich vorkommen.
(5)
Die EGTOP äußerte Bedenken, wonach die in der ökologischen/biologischen Aquakultur zugelassenen Futter- und Ergänzungsmittelquellen den Nahrungsmittelbedarf fleischfressender Fischarten nicht ausreichend decken. Gemäß Artikel 15 Absatz 1 Buchstabe d Ziffer i der Verordnung (EG) Nr. 834/2007 sind die Tiere mit Futtermitteln zu füttern, die ihrem ernährungsphysiologischen Bedarf in den verschiedenen Entwicklungsstadien entsprechen. Daher sollte die Verwendung von ganzen Fischen als Futtermittelquelle für fleischfressende Tiere in der ökologischen/biologischen Aquakultur zugelassen werden. Dies sollte jedoch nicht zu zusätzlichem Druck auf vom Aussterben bedrohte oder überfischte Bestände führen. Aus diesem Grund sollten nur Fischereierzeugnisse, die von einer dritten Partei als nachhaltig eingestuft wurden, zur Herstellung von Futtermitteln für fleischfressende Tiere in ökologischer/biologischer Aquakultur verwendet werden. Dabei ist es wichtig, dass die herangezogene Nachhaltigkeitsregelung glaubwürdig ist, damit die Verbraucher sicher sein können, dass das ökologische/biologische Aquakulturerzeugnis insgesamt nachhaltig ist. Deshalb sollten die zuständigen Behörden die Zertifizierungssysteme bestimmen, durch die ihrer Ansicht nach unter Berücksichtigung der Grundsätze der nachhaltigen Fischerei gemäß der Verordnung (EU) Nr. 1380/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates (4) die Nachhaltigkeit von Fischereierzeugnissen zur Verwendung als Futtermittel in der ökologischen/biologischen Aquakultur nachgewiesen werden kann. Zur Bewertung, ob sich ein Zertifizierungssystem eignet, können die FAO-Leitlinien aus dem Jahr 2009 für die Ökokennzeichnung von Fisch und Fischereierzeugnissen aus der Seefischerei (5) herangezogen werden.
(6)
Die EGTOP betonte auch, dass das Futter von Salmoniden Histidin in ausreichender Menge enthalten muss, um bei dieser Art ein hohes Maß an Tiergesundheit und Tierschutz zu gewährleisten. Angesichts der je nach Art und Jahreszeit sowie nach Erzeugungs-, Verarbeitung- und Lagerbedingungen erheblichen Schwankungen des Histidingehalts in marinen Rohstoffen, sollte die Verwendung von durch Gärung gewonnenem Histidin zulässig sein, um sicherzustellen, dass der Nahrungsmittelbedarf von Salmoniden gedeckt wird.
(7)
Die derzeit zulässige Höchstmenge Fischmehl bei der Fütterung von Garnelen reicht nicht aus, um ihren Nahrungsmittelbedarf zu decken und sollte deshalb erhöht werden. Wenn es zur Bereitstellung der erforderlichen Futtermittelmenge erforderlich ist, sollte entsprechend den Empfehlungen des EGTOP-Berichts eine Futtermittelergänzung durch Cholesterin zulässig sein. Hierfür sollte, wenn verfügbar, ökologisch/biologisch erzeugtes Cholesterin verwendet werden. Cholesterin aus Wolle, Meeresfrüchten oder anderen Quellen darf ebenfalls verwendet werden, wenn kein ökologisch/biologisch erzeugtes Cholesterin verfügbar ist.
(8)
Die Ausnahmeregelung gemäß Artikel 25k Absatz 2 läuft am 31. Dezember 2014 aus; daher sollte dieser Absatz gestrichen werden.
(9)
Um die Einhaltung von Artikel 15 Absatz 1 Buchstabe a der Verordnung (EG) Nr. 834/2007 hinsichtlich der Aufzucht eines Jungbestands, der aus ökologischen/biologischen Brutbeständen und ökologischen/biologischen Betrieben stammt, sicherzustellen, wird es als notwendig erachtet - und entspricht auch dem EGTOP-Bericht -, spezifische Vorschriften für die Verwendung von Plankton bei der Fütterung von ökologischen/biologischen Jungtieren einzuführen. Plankton ist zur Aufzucht von Jungtieren nötig und wird nicht nach ökologischen/biologischen Vorgaben hergestellt.
(10)
Die EGTOP empfahl außerdem, die Liste der Stoffe zu aktualisieren, die in der ökologischen/biologischen Aquakultur zur Reinigung und Desinfektion zugelassen sind, insbesondere hinsichtlich der Möglichkeit, einige der bereits erfassten Stoffe auch dann zu verwenden, wenn Tiere anwesend sind. Anhang VII der Verordnung (EG) Nr. 889/2008 sollte entsprechend geändert werden.
(11)
Der in Artikel 25f Absatz 2 festgelegte Geltungsbereich des Anhangs XIIIa der Verordnung (EG) Nr. 889/2008 sollte klarer definiert werden, insbesondere in Bezug auf die Haltungspraktiken.
(12)
Die maximale Besatzdichte für Seesaibling sollte erhöht werden, um den Bedürfnissen dieser Art besser gerecht zu werden. Auch für Flusskrebse sollten maximale Besatzdichten festgelegt werden. Anhang XIIIa der Verordnung (EG) Nr. 889/2008 sollte entsprechend geändert werden.
(13)
Die Verordnung (EG) Nr. 889/2008 sollte daher entsprechend geändert werden.
(14)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Regelungsausschusses für ökologische/biologische Produktion -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Verordnung (EG) Nr. 889/2008 wird wie folgt geändert:
1.
Artikel 25e Absatz 4 erhält folgende Fassung:
„(4) Die Verwendung von Wildfängen als Besatzmaterial ist nur in den nachstehenden Fällen erlaubt:
a)
natürliches Einströmen von Fisch- oder Krebstierlarven und Juvenilen beim Auffüllen von Teichen und anderen Haltungseinrichtungen;
b)
Europäischer Glasaal, solange es für den betreffenden Standort einen genehmigten Aalbewirtschaftungsplan gibt und die künstliche Vermehrung von Aal weiterhin Probleme aufwirft;
c)
die Verwendung wilder Fischbrut anderer Arten als Europäischer Aal als Besatzmaterial in der traditionellen extensiven Aquakulturhaltung in Feuchtbiotopen, wie durch Dämme und Böschungen abgetrennten Brackwasserteichen, Gezeitenzonen und Küstenlagunen, sofern
i)
der Besatz mit den Bewirtschaftungsmaßnahmen im Einklang steht, die von den für die Bewirtschaftung der betreffenden Fischbestände zuständigen Behörden genehmigt wurden, um die nachhaltige Bewirtschaftung der betreffenden Art zu gewährleisten, und
ii)
die Fische ausschließlich mit Futtermitteln gefüttert werden, die in dem Umfeld natürlich vorkommen.“
2.
Artikel 25f Absatz 2 erhält folgende Fassung:
„(2) Die Besatzdichte und die Haltungspraktiken sind für jede Art oder Artengruppe in Anhang XIIIa festgelegt. Da sich die Besatzdichte und die Haltungspraktiken auf das Wohlbefinden der Aquakulturfische auswirken, werden der Zustand der Fische (Flossen- oder andere Verletzungen, Wachstumsraten, Verhalten und allgemeiner Gesundheitszustand) und die Wasserqualität regelmäßig überwacht.“
3.
In Artikel 25k Absatz 1 wird folgender Buchstabe e angefügt:
„e)
mit Futtermitteln aus ganzen Fischen, die aus Fischereien stammen, die im Rahmen einer von der zuständigen Behörde anerkannten Regelung gemäß den Grundsätzen der Verordnung (EU) Nr. 1380/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates (6) als nachhaltig eingestuft wurden.
(6) Verordnung (EU) Nr. 1380/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 11. Dezember 2013 über die Gemeinsame Fischereipolitik und zur Änderung der Verordnungen (EG) Nr. 1954/2003 und (EG) Nr. 1224/2009 des Rates sowie zur Aufhebung der Verordnungen (EG) Nr. 2371/2002 und (EG) Nr. 639/2004 des Rates und des Beschlusses 2004/585/EG des Rates (ABl. L 354 vom 28.12.2013, S. 22).“" 						
4.
Artikel 25k Absatz 2 wird gestrichen.
5.
In Artikel 25k wird folgender Absatz angefügt:
„(5) Durch Gärung gewonnenes Histidin darf Bestandteil der Futterration von Salmoniden sein, wenn durch die in Absatz 1 aufgeführten Futtermittel keine ausreichende Menge an Histidin gewährleistet werden kann, um den Nahrungsmittelbedarf der Fische zu decken und die Bildung von Katarakten zu verhindern.“
6.
Artikel 25l Absatz 3 erhält folgende Fassung:
„(3) Bei Zufütterung gemäß Absatz 2
a)
darf die Futterration für die in Anhang XIIIa Abschnitt 9 genannten Haiwelse (Pangasius spp.) einen Höchstanteil von 10 % Fischmehl oder Fischöl aus nachhaltiger Fischerei enthalten;
b)
darf die Futterration für die in Anhang XIIIa Abschnitt 7 genannten Garnelen einen Höchstanteil von 25 % Fischmehl und 10 % Fischöl aus nachhaltiger Fischerei enthalten. Um die für Garnelen erforderliche Futtermittelmenge bereitstellen zu können, darf ergänzend ökologisch/biologisch erzeugtes Cholesterin verwendet werden. Ist kein ökologisch/biologisch erzeugtes Cholesterin erhältlich, so darf nichtökologisch/nichtbiologisch erzeugtes Cholesterin aus Wolle, Meeresfrüchten oder anderen Quellen verwendet werden.“
7.
Folgender Artikel 25la wird eingefügt:
„Artikel 25la
Spezifische Vorschriften für Futtermittel für ökologische/biologische Jungtiere
Bei der Larvenaufzucht ökologischer/biologischer Jungtiere ist die Verwendung von konventionellem Phytoplankton und Zooplankton als Futtermittel zulässig.“
8.
Artikel 25s Absatz 6 erhält folgende Fassung:
„(6) Für die biologische Bekämpfung von Ektoparasiten werden vorzugsweise Putzerfische eingesetzt und Süßwasser, Salzwasser und Natriumchloridlösungen verwendet.“
9.
Die Anhänge VII und XIIIa werden gemäß dem Anhang der vorliegenden Verordnung geändert.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt ab dem 1. Januar 2015.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 18. Dezember 2014