PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) 2015/110 DER KOMMISSION
vom 26. Januar 2015
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf Einfuhren bestimmter geschweißter Rohre aus Eisen oder nicht legiertem Stahl mit Ursprung in Belarus, in der Volksrepublik China und in Russland und zur Einstellung der Verfahren betreffend die Einfuhren bestimmter geschweißter Rohre aus Eisen oder nicht legiertem Stahl mit Ursprung in der Ukraine nach einer Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 sowie auf Artikel 11 Absätze 2 und 5,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1256/2008 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumpinguntersuchung (im Folgenden „vorausgegangene Untersuchung“) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter geschweißter Rohre aus Eisen oder nicht legiertem Stahl, die derzeit unter den KN-Codes ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 und ex 7306 30 77 eingereiht werden, mit Ursprung in Belarus, der Volksrepublik China (im Folgenden „VR China“), Russland, Thailand und der Ukraine ein (im Folgenden „endgültige Antidumpingmaßnahmen“). Bei den Maßnahmen handelte es sich um einen Wertzoll in Höhe von 10,1 % bis 90,6 %.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(2)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen (3) erhielt die Kommission am 18. September 2013 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde vom „Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union“ (im Folgenden „der Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion geschweißter Rohre in der Union entfällt, in diesem Fall mehr als 25 %.
(3)
Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder einem erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(4)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 19. Dezember 2013 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (4) (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(5)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2012 bis zum 30. September 2013 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum Ende des UZÜ (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
4.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, ausführende Hersteller in Belarus, der VR China, Russland und der Ukraine (im Folgenden „die betroffenen Länder“), unabhängige Einführer und bekanntermaßen betroffene Verwender sowie die Vertreter der betroffenen Länder offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(7)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4.2.1. Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller
(8)
Angesichts der offenbar großen Zahl der ausführenden Hersteller in der VR China, Russland und der Ukraine war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(9)
Letztlich erhielt die Kommission von ausführenden Herstellern aus der VR China keine Stichprobenantworten. Aus der Ukraine ging eine Antwort von einem ausführenden Hersteller ein. Aus Russland erhielt die Kommission Stichprobenantworten von drei ausführenden Herstellern. Die Kommission entschied daher, dass die Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller nicht notwendig war.
4.2.2. Bildung einer Stichprobe der Einführer und Unionshersteller
(10)
Angesichts der offenbar großen Zahl unabhängiger Einführer in der Union war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln. Da keine Antwort eines unabhängigen Einführers einging, wurde keine Stichprobe unabhängiger Einführer gebildet.
(11)
Da eine Vielzahl von Unionsherstellern von dem Verfahren betroffen war, wurde in der Einleitungsbekanntmachung bekannt gegeben, dass die Kommission zur Ermittlung der Schädigung nach Artikel 17 der Grundverordnung eine vorläufige Stichprobe von Unionsherstellern gebildet hatte. Diese Vorauswahl war anhand der Informationen getroffen worden, die der Kommission zum Zeitpunkt der Verfahrenseinleitung vorlagen, und beruhte auf der Verkaufsmenge der Hersteller, ihrer Produktionsmenge und ihrer geografischen Lage in der Union. Die Stichprobe entsprach dem größten repräsentativen Produktions- und Verkaufsvolumen, das in angemessener Weise in der zur Verfügung stehenden Zeit untersucht werden konnte und das 52 % der Gesamtproduktion und der gesamten Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer in der EU ausmachte. Darüber hinaus war die Stichprobe insofern repräsentativ für den geografischen Standort der Unternehmen, als sie vier verschiedene Mitgliedstaaten abdeckte. Die EU-Hersteller wurden am Tag der Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung zu der vorgeschlagenen Stichprobe konsultiert. Da sich keine weiteren Hersteller meldeten und auch keine Stellungnahmen zu der Stichprobe eingingen, wurde die vorgeschlagene Stichprobe bestätigt.
(12)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings, Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung sowie zur Ermittlung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Zu diesem Zweck sandte sie den für die Stichprobe ausgewählten ausführenden Herstellern und Unionsherstellern Fragebogen zu. Bei folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Hersteller in der Union:
-
Arcelor Mittal Karvina, Tschechische Republik,
-
Arcelor Mittal Krakow, Polen,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italien,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Vereinigtes Königreich;
b)
ausführender Hersteller in Belarus:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogiljow, Belarus;
c)
mit dem ausführenden Hersteller in der Ukraine verbundener Händler:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz;
d)
Hersteller in Russland:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Perwouralsk, Russland;
e)
Hersteller im Vergleichsland:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Südafrika.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(13)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um geschweißte Rohre aus Eisen oder nicht legiertem Stahl mit kreisförmigem Querschnitt und einem äußeren Durchmesser von 168,3 mm oder weniger (ausgenommen sind Rohre von der für Öl- und Gasfernleitungen verwendeten Art, Rohre von der für das Bohren und Fördern von Öl und Gas verwendeten Art, Präzisionsstahlrohre und Rohre für Gas- oder Flüssigkeitsleitungen, mit Form-, Verschluss- oder Verbundstücken, für zivile Luftfahrzeuge) mit Ursprung in Belarus, der VR China, Russland und der Ukraine, die derzeit unter den KN-Codes ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 und ex 7306 30 77 eingereiht werden.
(14)
Die Untersuchung ergab, dass alle Typen der betroffenen Ware dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und grundlegenden Verwendungen aufweisen.
2. Gleichartige Ware
(15)
Die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und in der Union verkauften geschweißten Rohre und die in den betroffenen Ländern und im Vergleichsland hergestellten und verkauften geschweißten Rohre wiesen den Untersuchungsergebnissen zufolge im Wesentlichen dieselben materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen auf wie die in den betroffenen Ländern hergestellten und zur Ausfuhr in die Union verkauften geschweißten Rohre. Sie werden daher als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(16)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings aus den vier betroffenen Ländern wahrscheinlich wäre.
(17)
Alle vier untersuchten Länder führten im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nur unerhebliche Mengen der betroffenen Ware aus. Daher ist ein Anhalten des Dumpings für keines der vier untersuchten Länder wahrscheinlich. Die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings konnte lediglich anhand der Ausfuhrpreise in andere Drittländer geprüft werden. Wie in der vorausgegangenen Untersuchung wurden die Ausfuhren nach Belarus dabei nicht berücksichtigt.
LÄNDER OHNE MARKTWIRTSCHAFT
1. Vergleichsland
(18)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung gelten Belarus und die VR China nicht als Marktwirtschaftsländer. In der vorausgegangenen Untersuchung waren die USA als Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts herangezogen worden. In der Einleitungsbekanntmachung waren ebenfalls die USA als Vergleichsland für die Auslaufüberprüfung vorgesehen, wie vom Antragsteller vorgeschlagen.
(19)
Bei der Kommission gingen Stellungnahmen von Mogilev sowie von den belarussischen Behörden ein. Von interessierten Parteien in der VR China gingen keine Stellungnahmen ein.
(20)
Die belarussischen Behörden brachten vor, die USA seien keine angemessene Wahl, und begründeten dies mit angeblichen Verbindungen zwischen dem einzigen mitarbeitenden US-Hersteller und dem Wirtschaftszweig der Union.
(21)
Die belarussischen Parteien schlugen vor, Russland als Vergleichsland heranzuziehen, da die russische Stahlindustrie der belarussischen wegen der gemeinsamen Verbindungen zur früheren Sowjetunion ähnlich sei.
(22)
Die Untersuchung ergab jedoch, dass der Wert des Erdgases in den Produktionskosten des einzigen mitarbeitenden Herstellers in Russland nicht korrekt berücksichtigt worden war (siehe Erwägungsgrund 69). Außerdem war die Mitarbeit dieses Herstellers in Russland nicht ausreichend (siehe Erwägungsgrund 61). Deshalb wurde Russland nicht als angemessene Wahl erachtet.
(23)
Die Kommission ermittelte weitere Drittländer, aus denen die betroffene Ware in die Union ausgeführt wird. Sie wandte sich an Hersteller in 14 Stahl produzierenden Ländern. Darunter waren Bosnien und Herzegowina, Brasilien, die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien, Serbien, Südafrika, Südkorea und Taiwan.
(24)
Letztlich fand sich kein zur Mitarbeit bereiter US-Hersteller. Die Kommission erhielt jedoch vollständige Fragebogenantworten von Herstellern in der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien und in Südafrika. Wegen des erheblichen Umfangs der Inlandsverkäufe des dortigen Herstellers erachtete die Kommission Südafrika als die angemessenste Wahl.
BELARUS
1. Vorbemerkung
(25)
Der größte bekannte Hersteller in Belarus, OJSC Mogilev Metallurgical Works (im Folgenden „Mogilev“), arbeitete bei der Untersuchung mit. Mogilev führte die betroffene Ware im Untersuchungszeitraum der Überprüfung jedoch nicht in die Union aus. Deshalb beruhten die Informationen über die wahrscheinlichen Ausfuhrpreise in die Union auf den Ausfuhrpreisen in andere Drittländer, wie in Erwägungsgrund 27 angegeben.
2. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
2.1. Ermittlung des Normalwerts
(26)
Der Normalwert für Belarus wurde für die gleichartige Ware je Warentyp auf der Grundlage der Preise der Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer im normalen Handelsverkehr in Südafrika (Vergleichsland) ermittelt. Wurde ein Typ der gleichartigen Ware nicht im normalen Handelsverkehr verkauft oder wurde ein Warentyp auf dem südafrikanischen Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen verkauft, so wurde der Normalwert von der Kommission rechnerisch ermittelt, indem sie zu den Produktionskosten der gleichartigen Ware Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie eine Gewinnspanne addierte.
2.2. Ermittlung des wahrscheinlichen Ausfuhrpreises
(27)
Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung führte Mogilev die betroffene Ware nicht in die Union aus. Der wahrscheinliche Ausfuhrpreis wurde anhand der Verkaufspreise in andere Drittländer ermittelt.
2.3. Vergleich
(28)
Der Normalwert und der wahrscheinliche Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Um einen gerechten Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen.
(29)
Es wurden, soweit erforderlich, Berichtigungen für Unterschiede bei Transportkosten, Rabatten, Preisnachlässen und Handelsstufen vorgenommen.
2.4. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
(30)
In Anbetracht der vorgenannten Gründe wurde die wahrscheinliche Dumpingspanne im Sinne des Artikels 11 Absatz 2 der Grundverordnung auf 28,4 % festgesetzt.
3. Entwicklung der Ausfuhren im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1. Produktionskapazität der ausführenden Hersteller
(31)
Die Fertigungsstraßen von Mogilev wurden sowohl für die Produktion geschweißter Rohre als auch für die Produktion von Hohlprofilen verwendet (die Herstellung der beiden Waren unterscheidet sich lediglich durch einen geringfügigen Produktionsschritt). Mogilev produzierte erhebliche Mengen von Hohlprofilen und führte sie unter anderem in die Union aus, da für diese Ware keine Antidumpingzölle bestehen. Außerdem produzierte Mogilev geschweißte Rohre mit einem Durchmesser von mehr als 168,3 mm („Großrohre“), die in der Union keinen Antidumpingzöllen unterliegen.
(32)
Auf der Grundlage des derzeitigen Produktmixes werden die Kapazitätsreserven von Mogilev mit etwa 20 000 Tonnen eingeschätzt, d. h. ca. 5 % des Unionsverbrauchs.
(33)
Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, besteht somit die Gefahr, dass Mogilev erhebliche Mengen geschweißter Rohre zu gedumpten Preisen auf dem Unionsmarkt verkauft.
(34)
Nach der Unterrichtung brachte Mogilev vor, seine tatsächlichen Kapazitätsreserven seien wegen eines Engpasses bei der Wasserdruckprüfung erheblich niedriger. Die Wasserdruckprüfung stellt allerdings im gesamten Produktionsprozess der betroffenen Ware nur einen weniger bedeutenden Schritt dar; ein solcher Engpass ist daher relativ leicht zu kompensieren. Das Argument, die Kapazitätsreserven der Anlage hingen von dem Engpass bei der Ausrüstung für die Wasserdruckprüfung ab, ist daher zurückzuweisen.
3.2. Verlagerung der Produktion von anderen Waren, die in denselben Produktionsstätten hergestellt werden
(35)
Wie in Erwägungsgrund 31 angegeben, ist es derzeit für Mogilev lukrativer, Hohlprofile zu produzieren, da diese im Gegensatz zu geschweißten Rohren in der Union keinen Antidumpingzöllen unterliegen. Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung lag der Schwerpunkt der Produktion deutlich auf Waren, für die in der Union keine Antidumpingzölle anfallen; dies traf auf einen Großteil der hergestellten Waren zu. Wenn die Maßnahmen gegenüber geschweißten Rohren ausbleiben, ist zu erwarten, dass Mogilev sich auf einen ausgewogeneren Produktmix umstellt und Kapazitäten von Waren, die derzeit keinen Maßnahmen unterliegen, hin zu geschweißten Rohren verlagert.
(36)
Es besteht also ein erhebliches Risiko, dass Mogilev zumindest einen Teil seiner Produktion von Waren, die derzeit keinen Antidumpingzöllen unterliegen, hin zu geschweißten Rohren zu gedumpten Preisen für den Unionsmarkt verlagert, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden.
(37)
Nach der Unterrichtung machte Mogilev geltend, es würde seinen Produktmix nicht sofort von Hohlprofilen auf geschweißte Rohre umstellen; seit einigen Jahren verkaufe das Unternehmen Hohlprofile in einem viel größeren Anteil als geschweißte Rohre, und es gebe keinen Grund, diese Praxis zu ändern.
(38)
Hierzu ist hervorzuheben, dass die EU für Mogilev der größte Absatzmarkt für Hohlprofile ist und dass Mogilev derzeit auf dem Unionsmarkt keine geschweißten Rohre verkauft. Mogilev legte keine Belege dafür vor, dass sich die Anteile der Verkäufe in die EU zwischen den verschiedenen Waren bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen nicht verschöben. Deshalb wird die Schlussfolgerung, dass Mogilev sich bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich auf einen ausgewogeneren Produktmix umstellen und zumindest einen Teil der Produktion von Hohlprofilen auf geschweißte Rohre verlagern würde, aufrechterhalten.
3.3. Attraktivität des Unionsmarkts
(39)
Wie in Erwägungsgrund 27 genannt, gab es im Untersuchungszeitraum der Überprüfung keine Ausfuhren der betroffenen Ware aus Belarus in die Union. Die Prüfung der Wahrscheinlichkeit der Gefahr der Handelsumlenkung auf den Unionsmarkt im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen muss also auf folgenden Faktoren beruhen:
-
geltende Verkaufspreise auf anderen Ausfuhrmärkten;
-
geltende Preise auf dem Unionsmarkt, sowohl für den Wirtschaftszweig der Union als auch für andere Einfuhrquellen, und
-
Verkaufsverhalten von Mogilev für Waren, die keinen Antidumpingzöllen unterliegen.
(40)
Beim Vergleich des durchschnittlichen Verkaufspreises von Mogilev in andere Länder mit dem auf dem Unionsmarkt lässt sich eine erhebliche Preisunterbietung feststellen. Im Vergleich zum durchschnittlichen Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union liegt sie im Bereich von 30 % bis 50 %. Die Preise von Mogilev liegen ebenfalls unter denen anderer Einfuhrquellen des Unionsmarkts wie z. B. Indien und die Türkei.
(41)
Der Unionsmarkt dürfte auch deshalb attraktiv sein, weil Mogilev bereits über Vertriebskanäle verfügt, die derzeit für den Verkauf anderer Waren genutzt werden und bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen auch für den Verkauf der betroffen Ware verwendet werden könnten.
(42)
In Anbetracht dessen kommt die Kommission zu dem Schluss, dass bei einer Aufhebung der Maßnahmen die erhebliche Gefahr besteht, dass Ausfuhren zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt umgelenkt werden, da die dort zu erzielenden Preise wesentlich attraktiver sind.
(43)
Nach der Unterrichtung wandte Mogilev ein, die beträchtliche Zunahme seiner Verkäufe geschweißter Rohre auf dem Inlandsmarkt und auf dem russischen Markt im Bezugszeitraum sei nicht angemessen berücksichtigt worden. Diesbezüglich sei darauf hingewiesen, dass der Anstieg der Verkaufsmenge auf diesen Märkten in der Untersuchung bestätigt wurde. Darüber hinaus bestätigte Mogilev in seiner Stellungnahme nach der Unterrichtung, dass geschweißte Rohre zu Preisen verkauft werden, die unter den auf dem EU-Markt vorherrschenden Preisen liegen. Daher wird die Gefahr, dass Ausfuhren wegen der attraktiveren Preise in der EU auf den Unionsmarkt umgelenkt werden, durch die Tatsache, dass die Verkaufsmengen dieser Waren sowohl auf dem Inlandsmarkt als auch auf dem russischen Markt zugenommen haben, nicht verringert oder beseitigt. Mogilevs Einwand wird daher zurückgewiesen.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(44)
Die verfügbaren Kapazitätsreserven in Belarus, die Gefahr einer Verlagerung der Produktion von anderen Waren hin zur betroffenen Ware und das attraktive Preisniveau auf dem Unionsmarkt lassen den Schluss zu, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen das Risiko besteht, dass die gedumpten belarussischen Ausfuhren der betroffenen Ware zunehmen.
VR China
1. Vorbemerkungen
(45)
Wie in Erwägungsgrund 9 angegeben, ging bei der Kommission keine Antwort aus der VR China ein. Aufgrund der fehlenden Mitarbeit seitens ausführender Hersteller in der VR China beruht die Gesamtanalyse einschließlich der Dumpingberechnung somit nach Artikel 18 der Grundverordnung auf den verfügbaren Informationen. Die chinesischen Behörden wurden von der Absicht der Kommission in Kenntnis gesetzt, Artikel 18 der Grundverordnung anzuwenden und die Feststellungen auf der Grundlage der verfügbaren Informationen zu treffen.
(46)
Die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings wurde deshalb anhand des Antrags auf Auslaufüberprüfung in Kombination mit anderen Informationsquellen wie Handelsstatistiken zu Ein- und Ausfuhren (Eurostat-Daten und Ausfuhrdaten aus China) und dem Metal Bulletin bewertet.
(47)
Die mangelnde Mitarbeit wirkte sich auf den Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis der verschiedenen Produktarten aus. Es wurde als angemessen erachtet, sowohl den Normalwert als auch den Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf allgemeiner Basis zu ermitteln, d. h. auf der Grundlage von Durchschnittswerten.
2. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
2.1. Ermittlung des Normalwerts
(48)
Der Normalwert für die VR China wurde auf der Grundlage des durchschnittlichen Preises der Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer im normalen Handelsverkehr in Südafrika (Vergleichsland) ermittelt.
2.2. Ermittlung des wahrscheinlichen Ausfuhrpreises
(49)
Angesichts der fehlenden Mitarbeit ausführender Hersteller in China musste der Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung anhand der verfügbaren Informationen ermittelt werden.
(50)
Zunächst analysierte die Kommission die Statistiken von Eurostat. Die Ware wurde jedoch nur in sehr begrenzten Mengen aus der VR China eingeführt und die Preise wurden daher als nicht repräsentativ angesehen. Deshalb wurde der wahrscheinliche Ausfuhrpreis anhand chinesischer Handelsstatistiken über Ausfuhren in Drittländer ermittelt.
2.3. Vergleich
(51)
Der Normalwert und der wahrscheinliche Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Um einen gerechten Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen.
(52)
So wurden, soweit erforderlich, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport- und Versicherungskosten, der nicht erstattungsfähigen Mehrwertsteuer sowie Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen.
2.4. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
(53)
In Anbetracht der vorgenannten Gründe beträgt die wahrscheinliche Dumpingspanne im Sinne des Artikels 11 Absatz 2 der Grundverordnung 39,3 %.
3. Entwicklung der Ausfuhren im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1. Produktionskapazität der ausführenden Hersteller
(54)
Wegen der fehlenden Mitarbeit der chinesischen ausführenden Hersteller wurden folgende Quellen herangezogen:
-
Informationen des Antragstellers;
-
verfügbare Veröffentlichungen (z. B. das Metal Bulletin);
-
Informationen aus der vorausgegangenen Untersuchung.
(55)
Die chinesische Industrie im Bereich geschweißter Rohre ist bekanntermaßen mit großem Abstand die weltweit größte. Dem Metal Bulletin zufolge belief sich die jährliche Produktion geschweißter Rohre 2012 auf etwa 35 Mio. Tonnen. Nach Einschätzung des Antragstellers liegt die jährliche Produktionskapazität für geschweißte Rohre in der VR China weit über 45 Mio. Tonnen. Die gesamten Kapazitätsreserven sind demnach größer als 10 Mio. Tonnen - 25-mal so viel wie der gesamte sichtbare Verbrauch geschweißter Rohre in der EU.
(56)
Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, besteht somit die erhebliche Gefahr, dass chinesische ausführende Hersteller erhebliche Mengen geschweißter Rohre zu gedumpten Preisen auf dem Unionsmarkt verkaufen.
3.2. Attraktivität des Unionsmarkts
(57)
Wegen der fehlenden Mitarbeit der chinesischen ausführenden Hersteller beruhen die Feststellungen auf den verfügbaren Informationen. Die Gefahr der Handelsumlenkung auf den Unionsmarkt im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen basiert in diesem Zusammenhang auf öffentlich zugänglichen Quellen.
(58)
Öffentlich zugänglichen Quellen wie dem Metal Bulletin zufolge liegt das chinesische Preisniveau weit unter dem durchschnittlichen Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union von 848 EUR pro Tonne und den durchschnittlichen Preisen für Einfuhren aus wichtigen Ausfuhrländern wie Indien und der Türkei in die Union. Im Vergleich zum durchschnittlichen Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union liegt die Höhe der Preisunterbietung im Bereich von 30 % bis 50 %. Dies zeigt deutlich die Attraktivität des Unionsmarkts und die Konkurrenzfähigkeit der chinesischen Preise bei einer Aufhebung der Maßnahmen.
(59)
In Anbetracht dessen kam die Kommission zu dem Schluss, dass wegen des obengenannten beträchtlichen Preisunterschieds die erhebliche Gefahr einer Handelsumlenkung von Drittländern mit niedrigeren Preisen auf den lukrativeren Unionsmarkt besteht, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(60)
Die verfügbaren Kapazitätsreserven in der VR China und das attraktive Preisniveau auf dem Unionsmarkt lassen den Schluss zu, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen das Risiko besteht, dass die gedumpten chinesischen Ausfuhren der betroffenen Ware erheblich zunehmen.
MARKTWIRTSCHAFTSLÄNDER
RUSSLAND
1. Vorbemerkungen
(61)
Zwei russische ausführende Hersteller, auf die etwa 75 % der russischen Produktion entfallen und die den Stichprobenfragebogen beantwortet hatten, teilten der Kommission später mit, dass sie nicht beabsichtigten, den Fragebogen für ausführende Hersteller zu beantworten. Lediglich ein kleiner Hersteller, der nicht in die Union und nur in unerheblichen Mengen in andere Länder ausführt, arbeitete bei der Untersuchung mit, beantwortete den Fragebogen und stimmte einem Kontrollbesuch zu. Aufgrund der in erheblichem Maße ausgebliebenen Mitarbeit seitens ausführender Hersteller in Russland beruht die Gesamtanalyse einschließlich der Dumpingberechnung somit nach Artikel 18 der Grundverordnung auf den verfügbaren Informationen. Die nicht mitarbeitenden russischen ausführenden Hersteller und die russischen Behörden wurden von der Absicht der Kommission in Kenntnis gesetzt, Artikel 18 der Grundverordnung anzuwenden und die Feststellungen auf der Grundlage der verfügbaren Informationen zu treffen.
(62)
Die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings wurde deshalb anhand des Antrags auf Auslaufüberprüfung in Kombination mit anderen Informationsquellen wie Eurostat-Handelsstatistiken über Einfuhren, russischen Ausfuhrstatistiken und dem Metal Bulletin bewertet.
(63)
Die in erheblichem Maße mangelnde Mitarbeit wirkte sich auf den Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis der verschiedenen Produktarten aus. Es wurde als angemessen erachtet, sowohl den Normalwert als auch den Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf allgemeiner Basis zu ermitteln, d. h. auf der Grundlage von Durchschnittswerten.
(64)
Die Kommission stellte fest, dass in den Statistiken von Eurostat einige Einfuhren der betroffenen Ware aus Russland verzeichnet waren. Die Mengen waren allerdings sehr begrenzt, und die Preise dieser Einfuhren wurden daher als nicht repräsentativ angesehen. Deshalb beruhten die Informationen über die wahrscheinlichen Ausfuhrpreise in die Union auf den Ausfuhrpreisen in andere Drittländer, wie in Erwägungsgrund 73 angegeben.
2. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
2.1. Ermittlung des Normalwerts
(65)
Wie in Erwägungsgrund 61 erläutert, war die Kommission aufgrund der in erheblichem Maße ausgebliebenen Mitarbeit der ausführenden Hersteller in Russland gezwungen, sich zur Ermittlung des Normalwerts auf die verfügbaren Informationen zu stützen. Zu diesem Zweck wurden die von dem mitarbeitenden russischen Hersteller übermittelten Informationen herangezogen.
(66)
Der Normalwert wurde nach Artikel 2 Absatz 2 Satz 1 der Grundverordnung ermittelt. Es wurde zunächst festgestellt, ob die Gesamtmenge der Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware im Untersuchungszeitraum der Überprüfung im Verhältnis zu den russischen Ausfuhrverkäufen in Drittländer repräsentativ war. Die Inlandsverkäufe wurden als repräsentativ angesehen, wenn die Verkaufsmenge der gleichartigen Ware mindestens 5 % der russischen Ausfuhrverkäufe in Drittländer entsprach.
(67)
Anschließend wurde geprüft, ob die gleichartige Ware im Sinne von Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung im normalen Handelsverkehr verkauft wurde. Hierzu wurde für den betreffenden Warentyp der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer ermittelt.
(68)
Bei der Prüfung, ob die Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, wurden die durchschnittlichen Produktionskosten herangezogen. Ferner wurde hinsichtlich der Herstellkosten und insbesondere der Energie- bzw. Gaskosten geprüft, ob die von dem einzigen mitarbeitenden ausführenden Hersteller gezahlten Gaspreise die mit der Produktion und der Verteilung von Gas verbundenen Kosten in angemessener Weise widerspiegelten.
(69)
Die Überprüfung ergab, dass die ausführenden Hersteller für Gas auf dem Inlandsmarkt nur etwa 30 % des Preises für Erdgas bei der Ausfuhr aus Russland zahlten. Alle verfügbaren Daten belegen, dass es sich bei den Gaspreisen auf dem Inlandsmarkt in Russland um regulierte Preise handelt, die erheblich unter den Preisen für russisches Erdgas auf unregulierten Ausfuhrmärkten liegen. Da die Aufzeichnungen des ausführenden Herstellers die Gaspreise nicht in angemessener Weise widerspiegelten, mussten sie nach Artikel 2 Absatz 5 der Grundverordnung entsprechend berichtigt werden. Angesichts des Fehlens hinreichend repräsentativer, unverzerrter Gaspreise für den russischen Inlandsmarkt hielt es die Kommission für angemessen, die Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 5 der Grundverordnung anhand von Informationen anderer repräsentativer Märkte vorzunehmen. Für die Preisberichtigung wurde der Durchschnittspreis für russisches Gas bei der Ausfuhr an der deutsch-tschechischen Grenze (Grenzübergang Waidhaus), berichtigt um die örtlichen Verteilungskosten, herangezogen. Waidhaus ist der Hauptumschlagplatz für russische Gaslieferungen in die EU, die der größte Abnehmer für russisches Erdgas ist und in der die Preise die Kosten angemessen widerspiegeln. Daher kann sie als repräsentativer Markt im Sinne des Artikels 2 Absatz 5 der Grundverordnung angesehen werden.
(70)
Folglich zog die Kommission für die Prüfung, ob die Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, die durchschnittlichen Produktionskosten nach der Berichtigung für die Gaskosten heran.
(71)
Der Normalwert wurde somit als durchschnittlicher Preis der gewinnbringenden Inlandsverkäufe im Untersuchungszeitraum der Überprüfung ermittelt, da die gewinnbringenden Verkäufe 80 % oder weniger der gesamten Verkaufsmenge ausmachten.
2.2. Ermittlung des wahrscheinlichen Ausfuhrpreises
(72)
Die Kommission war aufgrund der in erheblichem Maße ausgebliebenen Mitarbeit der ausführenden Hersteller in Russland gezwungen, zur Ermittlung des Ausfuhrpreises die verfügbaren Informationen heranzuziehen. Informationen vom einzigen mitarbeitenden russischen Hersteller konnten nicht verwendet werden, da dieser die betroffene Ware überhaupt nicht in die EU und nur in unerheblichen Mengen in andere Drittländer ausführte.
(73)
Deshalb und da die Ausfuhren aus Russland in die Union unbedeutend waren, wurde der wahrscheinliche Ausfuhrpreis anhand russischer Ausfuhrstatistiken und der Ausfuhren in andere Drittländer ermittelt. Ausfuhren in andere Drittländer gab es in erheblichen Mengen.
(74)
Da der einzige mitarbeitende russische Hersteller ausschließlich „Schwarzrohre“ (d. h. nicht galvanisierte Rohre) produzierte, wurden zur Ermittlung des Ausfuhrpreises lediglich Informationen über Schwarzrohre herangezogen. Den russischen Ausfuhrstatistiken zufolge betrifft die überwältigende Mehrheit der russischen Ausfuhren ebenfalls Schwarzrohre.
(75)
Nach der Unterrichtung brachte der einzige mitarbeitende russische Hersteller vor, die Preise seiner Ausfuhren seien heranzuziehen gewesen, da sie mehr als 10 % seiner gesamten Verkäufe ausmachten. Diese Verkäufe entsprechen jedoch weniger als 2 % der gesamten, in den russischen Ausfuhrstatistiken verzeichneten Ausfuhren. Aufgrund dessen wird die Schlussfolgerung, dass die Preise der Ausfuhren dieses Herstellers wegen ihrer unerheblichen Menge nicht herangezogen werden können, aufrechterhalten.
2.3. Vergleich
(76)
Der Normalwert und der wahrscheinliche Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Um einen gerechten Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen.
(77)
Es wurden, soweit erforderlich, Berichtigungen für Unterschiede bei Transportkosten vorgenommen.
2.4. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
(78)
In Anbetracht der vorgenannten Gründe beträgt die wahrscheinliche Dumpingspanne im Sinne des Artikels 11 Absatz 2 der Grundverordnung 38,7 %.
3. Entwicklung der Ausfuhren im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1. Produktionskapazität der ausführenden Hersteller
(79)
Dem Antragsteller zufolge überschreiten die Kapazitätsreserven für die betroffene Ware in Russland den gesamten Verbrauch auf dem EU-Markt. Diese Einschätzung des Antragstellers beruht auf Informationen aus „Metal Expert“-Veröffentlichungen. Außerdem nahm der Antragsteller eine Kapazitätsauslastung von 56 % an, was durch die vom mitarbeitenden Hersteller angegebenen Informationen bestätigt wird.
(80)
Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, besteht somit die erhebliche Gefahr, dass russische ausführende Hersteller erhebliche Mengen geschweißter Rohre zu gedumpten Preisen auf dem Unionsmarkt verkaufen.
(81)
Nach der Unterrichtung wandten die in Erwägungsgrund 61 erwähnten nicht mitarbeitenden russischen Hersteller ein, die Kommission habe von ihnen vorgelegte Informationen über die Attraktivität anderer Märkte einschließlich des russischen Marktes und Kapazitätsreserven in Russland nicht berücksichtigt.
(82)
Hierzu ist zu betonen, dass die Informationen über Kapazitätsreserven eine größere Bandbreite an Waren betrafen, einschließlich Hohlprofilen sowie Rohren mit großem Durchmesser. Diese Informationen sind daher weniger relevant als diejenigen, die der Antragsteller vorgelegt hat. Zudem würden selbst bei einer angenommenen Kapazitätsauslastung von 60 %-70 %, wie sie von den russischen Herstellern angegeben wurde, die verbleibenden Kapazitätsreserven den Großteil des Verbrauchs auf dem EU-Markt abdecken.
(83)
Was die Informationen der nicht mitarbeitenden russischen Hersteller über die angebliche Attraktivität anderer Märkte einschließlich des russischen Marktes betrifft, so konnten diese Daten erstens wegen der fehlenden Mitarbeit nicht geprüft werden. Zweitens stehen sie im Widerspruch zu den in der Untersuchung gewonnenen und in den Erwägungsgründen 84 bis 86 angeführten Informationen, die auf amtlichen russischen Ausfuhrstatistiken beruhen und von den beiden nicht mitarbeitenden russischen Herstellern nicht in Frage gestellt wurden.
3.2. Attraktivität des Unionsmarkts
(84)
Russischen Handelsstatistiken zufolge liegt der durchschnittliche russische Ausfuhrpreis von 647 EUR pro Tonne weit unter dem durchschnittlichen Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union von 848 EUR pro Tonne; er entspricht den durchschnittlichen Preisen für Einfuhren aus wichtigen Ausfuhrländern wie Indien und der Türkei in die Union.
(85)
Laut denselben Handelsstatistiken gehen 33 % aller russischen Ausfuhren nach Aserbaidschan, Russlands wichtigstem Ausfuhrmarkt. Der Verkaufspreis nach Aserbaidschan liegt bei 586 EUR pro Tonne und somit erheblich unter dem Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der EU von 848 EUR pro Tonne und selbst noch unter den Preisen anderer wichtiger in die Union ausführender Länder wie Indien und die Türkei. Zudem entsprechen die russischen Ausfuhren nach Aserbaidschan etwa 15 % des EU-Verbrauchs. Es besteht also die Gefahr, dass diese Ausfuhren bei einer Aufhebung der Maßnahmen in die EU umgelenkt werden.
(86)
In Anbetracht dessen kam die Kommission zu dem Schluss, dass die erhebliche Gefahr einer Handelsumlenkung auf den Unionsmarkt besteht, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(87)
Die verfügbaren Kapazitätsreserven in Russland und das attraktive Preisniveau auf dem Unionsmarkt lassen den Schluss zu, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen das Risiko besteht, dass die gedumpten russischen Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union zunehmen.
(88)
Nach der Unterrichtung brachten interessierte Parteien vor, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen gegenüber Russland bei gleichzeitiger Aufhebung der Maßnahmen gegenüber der Ukraine (siehe unten) stelle eine Diskriminierung dar, da Russland und die Ukraine über ähnliche Kapazitätsreserven verfügten.
(89)
Dieser Einwand entspricht nicht den Ergebnissen der Untersuchung, bei der erhebliche Kapazitätsreserven in Russland ausgemacht wurden, die den Verbrauch auf dem EU-Markt - zumindest den Großteil davon - abdecken. Was die Ukraine betrifft, wurde hingegen festgestellt, dass sie nur über begrenzte Kapazitätsreserven für Ausfuhren in alle Länder verfügt. Wegen dieser erheblichen Unterschiede bei den Kapazitätsreserven wird der Einwand der Diskriminierung daher zurückgewiesen.
UKRAINE
1. Vorbemerkungen
(90)
Nur ein ukrainischer ausführender Hersteller, die Interpipe-Gruppe (im Folgenden „Interpipe“), arbeitete bei der Untersuchung mit. Auf Interpipe entfallen ein beträchtlicher Teil der ukrainischen Produktion und fast alle der sehr wenigen ukrainischen Ausfuhren in die Union. Es sind mindestens vier ukrainische Hersteller bekannt, die nicht mitarbeiten, aber Handelsstatistiken zufolge sind ihre Ausfuhren in die EU unerheblich.
(91)
Da die ukrainischen Ausfuhren in die Union unerheblich waren, wurde der wahrscheinliche Ausfuhrpreis anhand der Preise der Verkäufe von Interpipe in andere Drittländer ermittelt, wie in Erwägungsgrund 17 erläutert.
2. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
2.1. Ermittlung des Normalwerts
(92)
Die Kommission prüfte zunächst, ob die gesamten Inlandsverkäufe des einzigen mitarbeitenden ausführenden Herstellers, Interpipe, nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ waren. Die Inlandsverkäufe sind repräsentativ, wenn die Gesamtmenge der Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt mindestens 5 % der Gesamtmenge der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in andere Drittländer im Untersuchungszeitraum der Überprüfung entspricht. Davon ausgehend waren die von Interpipe getätigten Gesamtverkäufe der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt repräsentativ.
(93)
Anschließend ermittelte die Kommission die auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen, die mit den von Interpipe zur Ausfuhr verkauften Warentypen identisch oder vergleichbar waren.
(94)
Die Kommission prüfte dann, ob die Inlandsverkäufe von Interpipe für jeden Warentyp, der mit einem zur Ausfuhr verkauften Warentyp identisch oder vergleichbar ist, nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ waren. Die Inlandsverkäufe eines Warentyps sind repräsentativ, wenn die Gesamtmenge der Inlandsverkäufe dieses Warentyps an unabhängige Abnehmer im Untersuchungszeitraum der Überprüfung mindestens 5 % der Gesamtmenge der Ausfuhrverkäufe des identischen oder vergleichbaren Warentyps entspricht. Die Kommission stellte fest, dass für die meisten Warentypen Inlandsverkäufe in repräsentativen Mengen getätigt wurden.
(95)
Danach ermittelte die Kommission für jeden Warentyp den Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum der Überprüfung, um zu entscheiden, ob die tatsächlichen Inlandsverkäufe für die Bestimmung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung herangezogen werden können.
(96)
Der Normalwert basiert auf dem tatsächlichen Inlandspreis des jeweiligen Warentyps, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend sind, sofern
a)
die Verkaufsmenge des Warentyps, der zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber verkauft wurde, mehr als 80 % der gesamten Verkaufsmenge dieses Warentyps entspricht und
b)
der gewogene Durchschnittsverkaufspreis dieses Warentyps mindestens den Produktionsstückkosten entspricht.
(97)
In diesem Fall ist der Normalwert der gewogene Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
(98)
Der Normalwert ist der tatsächliche Inlandspreis eines Warentyps lediglich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe des jeweiligen Warentyps im Untersuchungszeitraum der Überprüfung, sofern
a)
die Menge der gewinnbringenden Verkäufe des Warentyps 80 % oder weniger der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs entspricht oder
b)
der gewogene Durchschnittspreis dieses Warentyps niedriger ist als die Produktionsstückkosten.
(99)
Die Analyse der Inlandsverkäufe ergab, dass der Normalwert je nach Warentyp als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe im Untersuchungszeitraum der Überprüfung oder als gewogener Durchschnitt lediglich der gewinnbringenden Verkäufe berechnet wurde.
(100)
Wurde ein Warentyp der gleichartigen Ware nicht im normalen Handelsverkehr verkauft oder wurde ein Warentyp auf dem Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen verkauft, so wurde der Normalwert von der Kommission nach Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
(101)
Zur rechnerischen Ermittlung des Normalwerts wurden zu Interpipes Kosten der Produktion der gleichartigen Ware im Untersuchungszeitraum der Überprüfung hinzugefügt:
-
die Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten von Interpipe bei den Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr im Untersuchungszeitraum der Überprüfung und
-
der Gewinn von Interpipe bei den Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
2.2. Ermittlung des wahrscheinlichen Ausfuhrpreises
(102)
Da die ukrainischen Ausfuhren in die Union unerheblich waren, wurde der wahrscheinliche Ausfuhrpreis anhand der Preise der Verkäufe von Interpipe in andere Drittländer ermittelt, wie in Erwägungsgrund 17 erläutert; solche Verkäufe gab es in erheblichen Mengen.
(103)
Alle Verkäufe von Interpipe erfolgten direkt an unabhängige Abnehmer in den Drittländern. Der Verkaufspreis wurde daher auf der Grundlage der von diesen unabhängigen Abnehmern gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
2.3. Vergleich
(104)
Der Normalwert und der wahrscheinliche Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Um einen gerechten Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen.
(105)
Es wurden, soweit erforderlich, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport- und Kreditkosten vorgenommen.
2.4. Wahrscheinliches Dumping während des Untersuchungszeitraums der Überprüfung
(106)
In Anbetracht der vorgenannten Gründe beträgt die wahrscheinliche Dumpingspanne im Sinne des Artikels 11 Absatz 2 der Grundverordnung 16 %.
(107)
Nach der Unterrichtung brachten interessierte Parteien vor, die Kommission habe ein Anhalten des Dumpings für die Ukraine in Höhe von 16 % ermittelt. Dieser Einwand scheint jedoch auf einem Missverständnis zu beruhen und ist unbegründet. Wie in Erwägungsgrund 17 angeführt, führten alle Länder einschließlich der Ukraine im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nur unerhebliche Mengen der betroffenen Ware in die EU aus. Diese Mengen lassen keine aussagefähigen Schlussfolgerungen zu; daher wurde für die Ukraine kein Anhalten des Dumpings festgestellt. Der Einwand wird daher zurückgewiesen.
3. Entwicklung der Ausfuhren im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
Produktionskapazität der ausführenden Hersteller
(108)
In der vorausgegangenen Untersuchung hatte die Kommission festgestellt, dass die Produktionskapazität in der Ukraine 400 000 Tonnen pro Jahr überschritt. Seitdem haben jedoch zwei der bekannten Hersteller die Produktion geschweißter Rohre eingestellt: Lugansk Tube Plant und Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, eine der Produktionsstätten der Interpipe-Gruppe. Da in der Zwischenzeit in der Ukraine keine bestätigten Produktionskapazitäten hinzugekommen sind, sind die derzeitigen Kapazitäten erheblich geringer als in der vorausgegangenen Untersuchung.
(109)
Was die Auslastung der in Erwägungsgrund 108 genannten Kapazitäten betrifft, hat sich gezeigt, dass Interpipe die Kapazitäten im Untersuchungszeitraum der Überprüfung unter Berücksichtigung der technischen Begrenzungen des Werkes fast voll auslastete.
(110)
Ein weiterer wichtiger Aspekt ist die geografische Lage der ukrainischen Produktionsstätten. Die meisten von ihnen befinden sich im Osten der Ukraine und sind entweder direkt oder indirekt von der derzeit dort herrschenden Sicherheitslage betroffen. Es ist deshalb unsicher, in welchem Maße diese Unternehmen ihre Produktionskapazität auslasten können.
(111)
Nach der Unterrichtung wandten interessierte Parteien ein, ein nicht zu vernachlässigender Teil der ukrainischen Produktionsanlagen befinde sich nicht in dem Gebiet, das von der derzeitigen schwierigen Sicherheitslage betroffen ist. Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass diese Sicherheitslage indirekt auch Unternehmen außerhalb dieses Gebiets beeinträchtigt, z. B. durch Versorgungsengpässe bei Rohstoffen. Daher wird der Schluss gezogen, dass die meisten ukrainischen Anlagen entweder mittelbar oder unmittelbar von der derzeitigen Sicherheitslage betroffen sind. Der Einwand wird daher zurückgewiesen.
(112)
Zugleich ist vor dem Hintergrund der besonderen Sicherheitslage in der Ukraine nach dem Ende des Untersuchungszeitraums der Überprüfung damit zu rechnen, dass das Baugewerbe zusätzliche Kapazitäten auf dem Inlandsmarkt auf sich zieht, wenn die Lage sich erst einmal normalisiert hat. Die gleichartige Ware wird auch zu Bauzwecken verwendet, und zwar als Träger, für Geländer, als Schutzvorrichtung und für Gerüste.
(113)
Angesichts des Rückgangs der Produktionskapazitäten und des erwarteten Anstiegs der Inlandsnachfrage wird der Schluss gezogen, dass die verfügbaren Kapazitätsreserven für Ausfuhren in alle Länder begrenzt sind.
(114)
Nach der Unterrichtung machten interessierte Parteien geltend, es gebe in der Ukraine erhebliche Kapazitätsreserven. Diese Einwände wurden jedoch nicht tatsächlich belegt und sind daher zurückzuweisen.
(115)
Außerdem brachten interessierte Parteien vor, Interpipe habe eine erhebliche Steigerung seiner Ausfuhren in die EU um etwa 60 % angekündigt; dies stehe im Widerspruch zu dem Argument, in der Ukraine stünden für die Produktion für die Ausfuhr nur begrenzte Kapazitätsreserven zur Verfügung. Diesem Vorbringen kann jedoch nicht stattgegeben werden. Interpipes Ankündigung bezieht sich auf das gesamte Unternehmen und nicht speziell auf die betroffene Ware. Selbst wenn sie sich auf die betroffene Ware bezöge, entspräche die erhebliche Zunahme von etwa 60 % in der EU lediglich einem Marktanteil von 0,5 %, was immer noch als unerheblich gilt. Dieses Vorbringen steht daher nicht der Schlussfolgerung entgegen, dass die verfügbaren Kapazitätsreserven für Ausfuhren in alle Länder begrenzt sind.
(116)
Dieselben interessierten Parteien wandten ein, Kapazitätsreserven seien nicht in die Dumpinganalyse einzubeziehen, da die Kapazitätsauslastung in Erwägungsgrund 139 als kein aussagekräftiger Indikator in der Schadensanalyse betrachtet werde.
(117)
Dieses Vorbringen kann nicht akzeptiert werden. Mit diesen beiden Untersuchungen werden verschiedene Zwecke verfolgt. In der Schadensanalyse wird untersucht, ob eine niedrige Kapazitätsauslastung als ein Zeichen für eine Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union angesehen werden kann, was nicht zwingend der Fall sein muss, wenn die verbleibenden Kapazitäten für die Herstellung anderer Waren verwendet werden können. Die Dumpinganalyse betrifft die Kapazitätsreserven selbst, d. h. ob freie Kapazitäten vorhanden sind, die nicht für die Herstellung irgendwelcher Waren genutzt werden und deshalb sofort für die Herstellung der betroffenen Ware verfügbar wären.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(118)
Die begrenzten verfügbaren Kapazitätsreserven in der Ukraine und die geringe Gefahr der Umlenkung gedumpter Ausfuhren lassen den Schluss zu, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen kein Risiko besteht, dass die gedumpten ukrainischen Ausfuhren der betroffenen Ware erheblich zunehmen. Es ist daher unwahrscheinlich, dass das Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der Ukraine zu einem erneuten Auftreten des Dumpings in nicht unerheblichen Mengen im Sinne des Artikels 5 Absatz 7 der Grundverordnung führt.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(119)
Im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wurde die gleichartige Ware von rund 20 Herstellern in der Union gefertigt. Die Produktion dieser Hersteller (ermittelt anhand der bei den mitarbeitenden Herstellern eingeholten Informationen und, hinsichtlich der anderen Unionshersteller, anhand der Daten aus dem Überprüfungsantrag) ist daher als die gesamte Unionsproduktion anzusehen. Alle diese Hersteller bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung.
(120)
Wie in Erwägungsgrund 11 dargelegt, wurde aufgrund der großen Zahl von Unionsherstellern eine Stichprobe gebildet. Für die Zwecke der Schadensanalyse wurden die Schadensindikatoren auf den beiden folgenden Ebenen untersucht:
-
Die makroökonomischen Elemente (Produktion, Kapazität, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung, Produktivität, durchschnittliche Preise je Einheit, Höhe der Dumpingspannen und Erholung von den Auswirkungen eines früheren Dumpings) wurden auf der Ebene des Wirtschaftszweigs der Union anhand der von den mitarbeitenden Herstellern eingeholten Informationen bewertet; für die anderen Unionshersteller wurde hierzu eine Schätzung anhand von Daten aus dem Überprüfungsantrag verwendet.
-
Die mikroökonomischen Faktoren (Lagerbestände, Löhne, Rentabilität, Kapitalrendite, Cashflow, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Investitionen) wurden für die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller anhand der von ihnen vorgelegten Informationen analysiert.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(121)
Der Unionsverbrauch wurde anhand der Verkaufsmengen der eigenen, für den Unionsmarkt bestimmten Produktion des Wirtschaftszweigs der Union und der Daten zu den Mengen der Einfuhren auf den Unionsmarkt aus Eurostat-Statistiken ermittelt.
(122)
Im Verlauf des Bezugszeitraums ging der EU-Verbrauch um 28 % zurück. Er sank 2011 um 6 %, ging 2012 um 8 Prozentpunkte zurück und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nochmals um 10 Prozentpunkte. Diese rückläufige Entwicklung kann in gewissem Maße durch technische Substitution erklärt werden, da bei Wasserrohren die Entwicklung dahin geht, Stahlrohre durch Rohre aus anderen Materialien wie Kupfer, Kunststoff oder nicht rostendem Stahl zu ersetzen.
2010
2011
2012
UZÜ
EU-Verbrauch insgesamt (in Tonnen)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Nach der Unterrichtung brachten interessierte Parteien vor, der angegebene EU-Verbrauch sei deutlich zu niedrig. Sie legten jedoch keine verlässlichen Beweise vor, die dies untermauern könnten, so dass das Vorbringen zurückzuweisen ist.
2. Einfuhren aus Belarus, der VR China und Russland
(124)
Da die Untersuchung ergab, dass ein Anhalten oder erneutes Auftreten gedumpter Einfuhren aus der Ukraine unwahrscheinlich ist (siehe Erwägungsgründe 17 und 118), sind die wenigen Einfuhren aus diesem Land nicht gemeinsam mit den Einfuhren aus den anderen, in untenstehender Analyse behandelten Ländern untersucht worden.
(125)
Um hinsichtlich der Kumulierung der Einfuhren aus Belarus, der VR China und Russland eine Beurteilung abgeben zu können, wurde die jeweilige Situation der drei Länder unter Berücksichtigung der in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung dargelegten Bedingungen untersucht.
(126)
In Anbetracht der unerheblichen Einfuhrmengen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung führte die Kommission für die Mengen und Dumpingspannen eine vorausschauende Analyse der wahrscheinlichen Ausfuhrmengen und Dumpingspannen pro Land bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen durch. Dabei zeigte sich, dass die Mengen bei einem Auslaufen der Maßnahmen wahrscheinlich über diejenigen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung hinaus ansteigen und mit Sicherheit die Geringfügigkeitsschwelle überschreiten würden (siehe Erwägungsgründe 33, 56 und 80). Gleichermaßen stellte die Kommission fest, dass die wahrscheinlichen Dumpingspannen erheblich wären, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden (siehe Erwägungsgründe 30, 53 und 78).
(127)
Was den durchschnittlichen Einfuhrpreis betrifft, lassen sich aufgrund der unerheblichen Einfuhrmengen keine eindeutigen Feststellungen treffen.
(128)
Die Untersuchung zeigte allerdings auch, dass die Wettbewerbsbedingungen für die betreffenden Wirtschaftsbeteiligten vergleichbar waren. Die betroffene, aus Belarus, der VR China und Russland eingeführte Ware und die gleichartige, vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und verkaufte Ware glichen sich in allen wesentlichen materiellen und technischen Eigenschaften.
(129)
In Anbetracht dessen waren die in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung festgelegten Kriterien in Bezug auf Belarus, die VR China und Russland erfüllt. Die Einfuhren aus diesen drei Ländern wurden daher kumulativ geprüft.
a) Menge
(130)
Die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware aus Belarus, der VR China und Russland in die Union verringerte sich um 60 % von rund 7 000 Tonnen im Jahr 2010 auf rund 2 900 Tonnen im Untersuchungszeitraum der Überprüfung. Sie stieg 2011 um 31 %, ging 2012 um 62 Prozentpunkte und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nochmals um 28 Prozentpunkte zurück.
2010
2011
2012
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Belarus
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Marktanteil der Einfuhren aus Belarus
0 %
0 %
0 %
0 %
Preis der Einfuhren aus Belarus (in EUR/Tonne)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Menge der Einfuhren aus der VR China
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Marktanteil der Einfuhren aus der VR China
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Preis der Einfuhren aus der VR China (in EUR/Tonne)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Menge der Einfuhren aus Russland
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Marktanteil der Einfuhren aus Russland
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Preis der Einfuhren aus Russland (in EUR/Tonne)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Menge der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Preis der Einfuhren aus den betroffenen Ländern (in EUR/Tonne)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Quelle: Comext.
b) Marktanteil
(131)
Der Marktanteil der Ausführer aus Belarus, der VR China und Russland auf dem Unionsmarkt ging dementsprechend von 1,3 % im Jahr 2010 auf 0,7 % im Untersuchungszeitraum der Überprüfung zurück. Im Einzelnen stieg er von 1,3 % im Jahr 2010 auf 1,8 % im Jahr 2011, sank dann auf 1,1 % im Jahr 2012 und weiter auf 0,7 % im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
c) Preise
i) Preisentwicklung
(132)
Von 2010 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung stieg der Durchschnittspreis der Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in Belarus, der VR China und Russland um 11 %, nämlich von 488 EUR/Tonne im Jahr 2010 auf 528 EUR/Tonne im Untersuchungszeitraum der Überprüfung. Im Einzelnen stiegen die Preise 2011 um 9 % und 2012 um 12 %, bevor sie dann im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 10 % zurückgingen.
ii) Preisunterbietung
(133)
Die sehr geringen Verkäufe der betroffenen Ware aus der VR China und Russland in die Union im Untersuchungszeitraum der Überprüfung lassen keine aussagekräftigen Schlussfolgerungen zu. Es wurden deshalb die Preise der gleichartigen, vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und verkauften Ware und die Preise der zu untersuchenden Ware, die in Belarus, der VR China und Russland hergestellt und an andere Länder verkauft wird, miteinander verglichen. Bei diesem Vergleich ergab sich eine erhebliche Preisunterbietung.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern
2010
2011
2012
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Indien
25 720
48 704
58 619
53 007
Marktanteil der Einfuhren aus Indien
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Menge der Einfuhren aus der Türkei
83 654
83 753
98 742
69 757
Marktanteil der Einfuhren aus der Türkei
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Menge der Einfuhren aus der Ukraine
956
573
944
1 147
Marktanteil der Einfuhren aus der Ukraine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern
34 948
42 714
38 518
30 374
Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Die Einfuhren aus der Türkei und Indien nahmen im Bezugszeitraum zu. Der Marktanteil der Einfuhren aus der Ukraine blieb sehr gering. Der Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern blieb im Bezugszeitraum relativ konstant.
(135)
Nach der Unterrichtung machten interessierte Parteien geltend, die Marktanteilseinbußen des Wirtschaftszweigs der Union von 12 % seien fast vollständig durch die gestiegenen Marktanteile Indiens und der Türkei absorbiert worden, und die Hauptgründe für die prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union seien wahrscheinlich Niedrigpreiseinfuhren aus Indien und der Türkei. Diesbezüglich ist zu betonen, dass mit dieser Untersuchung geprüft werden soll, ob die Aufhebung der geltenden Maßnahmen gegenüber den drei Ländern, für die ein wahrscheinliches erneutes Auftreten des Dumpings ermittelt wurde, wahrscheinlich zu einer erneuten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union führen würde. In dieser Untersuchung wurde bestätigt, dass es bei den Verkäufen der Waren aus Belarus, der VR China und Russland an die übrigen Länder der Welt zu einer erheblichen Preisunterbietung kam. Deshalb würden bei einer Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich die gedumpten Ausfuhren aus diesen Ländern in die EU wieder aufgenommen, und in der Folge nähme die Schädigung des Wirtschaftszweigs der EU wahrscheinlich zu. Ob die Einfuhren aus der Türkei und Indien im Bezugszeitraum zugenommen haben, hat keinen Einfluss auf die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung.
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(136)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
4.1. Makroökonomische Faktoren
a) Produktion
(137)
Ausgehend von rund 437 000 Tonnen im Jahr 2010 ging die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 37 % zurück. Im Einzelnen sank sie 2011 um 14 %, ging 2012 um 19 Prozentpunkte zurück und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nochmals um 4 Prozentpunkte. Der Produktionsrückgang hing mit einem Verbrauchsrückgang zusammen, fiel allerdings wegen zunehmender Einfuhren aus Indien und der Türkei noch deutlicher aus.
2010
2011
2012
UZÜ
Produktion (in Tonnen)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapazität und Kapazitätsauslastung
(138)
Die Produktionskapazität lag 2010 über 1 700 000 Tonnen und ging im Bezugszeitraum um 16 % zurück. Der Rückgang war dadurch bedingt, dass einige EU-Hersteller die Anzahl der täglichen Arbeitsschichten verringert haben.
2010
2011
2012
UZÜ
Produktionskapazität (in Tonnen)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Kapazitätsauslastung
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Quelle: Untersuchung.
(139)
Die Kapazitätsauslastung lag 2010 bei 25 %. Im Einzelnen sank sie 2011 um 23 %, 2012 um 22 % und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um weitere 19 %. Die niedrige Kapazitätsauslastung lässt sich hauptsächlich dadurch erklären, dass die Produktionsanlagen, die für geschweißte Rohre verwendet werden, auch für die Herstellung von Waren verwendet werden können, die nicht Gegenstand dieser Untersuchung sind (vor allem Hohlprofile). Deshalb ist die Kapazitätsauslastung nicht unbedingt ein aussagekräftiger Schadensindikator für diesen Wirtschaftszweig.
c) Verkaufsmenge
(140)
Die Menge der vom Wirtschaftszweig der Union an unabhängige Abnehmer in der EU verkauften eigenen Produktion sank 2011 zunächst um 16 %, 2012 um 21 Prozentpunkte und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um weitere 3 Prozentpunkte. Insgesamt gingen diese Verkäufe vom 2010 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung um rund 40 % zurück. Das war auf den Verbrauchsrückgang und die Zunahme der Einfuhren aus Indien und der Türkei zurückzuführen.
2010
2011
2012
UZÜ
EU-Verkäufe an unabhängige Abnehmer (in Tonnen)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Quelle: Untersuchung.
d) Marktanteil
(141)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union lag 2010 bei 73 %. 2011 ging er auf 65 % und 2012 weiter auf 56 % zurück, bevor er dann im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wieder auf 61 % anstieg. Insgesamt sank der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 12 Prozentpunkte.
2010
2011
2012
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Quelle: Untersuchung.
e) Wachstum
(142)
Während der Unionsverbrauch von 2010 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 28 % zurückging, sank die Menge der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der EU um 40 %. In der Folge büßte der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum 12 Prozentpunkte Marktanteil ein. Er hatte also im Bezugszeitraum kein Wachstum zu verzeichnen.
f) Beschäftigung
(143)
Die Beschäftigtenzahl des Wirtschaftszweigs der Union sank 2011 um 13 %, 2012 um 27 Prozentpunkte und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um weitere 3 Prozentpunkte. Insgesamt verringerte sich die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum um 43 %, d. h. von über 1 600 auf unter 1 000 Personen.
2010
2011
2012
UZÜ
Beschäftigung (in Personen)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Quelle: Untersuchung
g) Produktivität
(144)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union, gemessen am Output je Beschäftigten pro Jahr (in Tonnen) betrug zunächst 264 Tonnen je Beschäftigten und sank 2011 leicht um 2 %. 2012 stieg sie dann um 14 Prozentpunkte an und blieb dann im Untersuchungszeitraum der Überprüfung konstant. Insgesamt stieg die Produktivität des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 12 %.
2010
2011
2012
UZÜ
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Quelle: Untersuchung.
h) Faktoren, die die Verkaufspreise beeinflussen
(145)
Die Stückpreise für Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer stiegen 2011 um 5 % und 2012 um 1 Prozentpunkt, bevor sie im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 4 Prozentpunkte zurückgingen. Insgesamt gesehen stiegen diese Preise im Bezugszeitraum um 2 %, nämlich von 833 EUR/Tonne auf 848 EUR/Tonne im Untersuchungszeitraum der Überprüfung.
2010
2011
2012
UZÜ
Stückpreis auf dem EU-Markt (in EUR/Tonne)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Quelle: Untersuchung.
i) Höhe der Dumpingspanne
(146)
Die Untersuchung ergab für Belarus, die VR China und Russland, dass ein erneutes Auftreten des Dumpings in erheblichen Mengen, dessen Höhe nicht als geringfügig angesehen werden kann, wahrscheinlich ist.
(147)
Wie bereits dargelegt, stellte die Kommission für die Ukraine keine Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings fest.
j) Erholung von früherem Dumping
(148)
Die vorstehend untersuchten Makroindikatoren belegen, dass das angestrebte Ergebnis der Antidumpingmaßnahmen, nämlich die Beseitigung der von den Unionsherstellern erlittenen Schädigung, zwar teilweise erreicht wurde, der Wirtschaftszweig der Union sich aber nach wie vor in einer sehr prekären Lage befindet und sehr anfällig ist. Die Produktionsmenge verringerte sich im Bezugszeitraum um 37 %, die Menge der Verkäufe an unabhängige Arbeitnehmer in der EU schrumpfte um 40 % und die Beschäftigung ging um 43 % zurück. Darüber hinaus sank der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt von 73 % im Jahr 2010 auf 61 % im Untersuchungszeitraum der Überprüfung. Mithin war keine wirkliche Erholung von dem früheren Dumping festzustellen; es wird die Auffassung vertreten, dass der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor für die schädigenden Auswirkungen gedumpter Einfuhren in die Union sehr anfällig ist.
4.2. Mikroökonomische Faktoren
a) Bestände
(149)
Die Schlussbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller waren bis 2011 annähernd konstant. 2012 stiegen sie dann um 14 Prozentpunkte an und gingen anschließend im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 10 Prozentpunkte zurück. Die Schlussbestände waren somit im Untersuchungszeitraum der Überprüfung um 5 % höher als 2010.
2010
2011
2012
UZÜ
Schlussbestand (in Tonnen)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Quelle: Untersuchung.
b) Löhne
(150)
Die Lohnkosten verringerten sich im Bezugszeitraum um 29 %. Im Einzelnen sanken sie 2011 um 2 %, gingen 2012 um 15 Prozentpunkte zurück und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung nochmals um 12 Prozentpunkte. Der Gesamtrückgang während des Bezugszeitraums ist durch die rückläufige Entwicklung der Beschäftigung bedingt.
2010
2011
2012
UZÜ
Jährliche Arbeitskosten (in EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Quelle: Untersuchung.
(151)
Die Lohnkosten je Beschäftigten stiegen im Bezugszeitraum um 25 %. Dieser Zustand ist wahrscheinlich vorübergehend, da durch den beträchtlichen Beschäftigungsrückgang Entlassungskosten anfallen.
2010
2011
2012
UZÜ
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Rentabilität und Kapitalrendite
(152)
Während des Bezugszeitraums verbesserte sich die Rentabilität der Verkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller auf dem Unionsmarkt, ausgedrückt in Prozent der Nettoverkäufe, und zwar von einem Verlust von über 7 % im Jahr 2010 auf einen Gewinn von fast 1 % im Untersuchungszeitraum der Überprüfung. Im Einzelnen verringerte sich der Verlust der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller von 7,3 % im Jahr 2010 auf 5 % im Jahr 2011 und dann weiter auf 0,6 % im Jahr 2012, bevor die Rentabilität im Untersuchungszeitraum der Überprüfung mit 0,8 % leicht positiv wurde.
2010
2011
2012
UZÜ
Rentabilität der EU-Verkäufe (in % des Nettoumsatzes)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Kapitalrendite (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Quelle: Untersuchung
(153)
Die Rentabilitätszunahme ist dadurch zu erklären, dass die Verkaufspreise im Bezugszeitraum um 2 % stiegen, während die Produktionskosten (vor allem für warmgewalztes Rundeisen, auf das mehr als 60 % der Produktionskosten entfallen) im selben Zeitraum parallel zum erheblichen Rückgang der jährlichen Arbeitskosten um 6 % sanken. Die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller waren also in der Lage, von ihren Abnehmern auf dem Unionsmarkt gewinnbringende Preise zu verlangen.
(154)
Die Entwicklung der Kapitalrendite, ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte im Wesentlichen dem Rentabilitätstrend. Sie lag 2010 mit -19,2 % im negativen Bereich, verbesserte sich 2011 auf -11,8 %, erreichte dann 2012 mit 0,5 % den positiven Bereich und stieg im Untersuchungszeitraum der Überprüfung weiter auf 4,3 % an.
d) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(155)
Der Nettocashflow aus dem operativen Geschäft belief sich 2010 auf rund - 44 Mio. EUR. Er erhöhte sich 2011 auf rund - 7 Mio. EUR, 2012 auf fast 17 Mio. EUR und im Untersuchungszeitraum der Überprüfung auf etwa 20 Mio. EUR. Keiner der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller gab Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung an. Diese Verbesserung kann mit dem Rückgang der Produktions- und Arbeitskosten und dem leichten Anstieg der Preise erklärt werden.
2010
2011
2012
UZÜ
Cashflow (eigene Marken und Einzelhandelsmarken) (in EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Quelle: Untersuchung
e) Investitionen
(156)
Die jährlichen Investitionen der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller in die Produktion der gleichartigen Ware gingen 2011 um 34 % zurück, nahmen dann 2012 um 90 Prozentpunkte zu und verringerten sich im Untersuchungszeitraum der Überprüfung wieder um 59 Prozentpunkte. Im gesamten Bezugszeitraum sanken die Investitionen, die für die Wartung und Erneuerung vorhandener Anlagen und nicht für den Ausbau der Kapazitäten bestimmt waren, um 3 %.
2010
2011
2012
UZÜ
Nettoinvestitionen (in EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Quelle: Untersuchung
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(157)
Eine Reihe von Indikatoren, insbesondere die Finanzindikatoren, zeigten im Bezugszeitraum eine deutliche Verbesserung auf. Die Rentabilität verbesserte sich von einem Verlust von mehr als 7 % auf einen Gewinn von 0,8 %, liegt damit allerdings immer noch unter der Zielgewinnspanne aus der vorausgegangenen Untersuchung von 5 %. Die Kapitalrendite verbesserte sich von einem Verlust von über 19 % auf einen Gewinn von über 4 % und der Cashflow von - 44 Mio. EUR auf 20 Mio. EUR. Aus diesen Faktoren lässt sich entnehmen, dass sich der Wirtschaftszweig teilweise erholen konnte.
(158)
Andererseits wiesen einige Indikatoren von 2010 bis zum Untersuchungszeitraum der Überprüfung eine negative Entwicklung auf. Die Produktionsmenge ging um 37 % zurück, die Kapazitätsauslastung um 25 %, die Menge der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der EU um 40 %, der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union um 12 Prozentpunkte und die Beschäftigung um 43 %.
(159)
Das Ziel der Antidumpingmaßnahmen wurde teilweise erreicht, indem die vom Wirtschaftszweig der Union infolge der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erlittene Schädigung partiell beseitigt wurde. Der Wirtschaftszweig der Union arbeitet wieder gewinnbringend, hat aber Marktanteile auf dem Unionsmarkt eingebüßt. Er konnte seine finanzielle Lage verbessern, indem er stärker auf die Preise als auf die Mengen abstellte. Er hat sich somit eindeutig noch nicht vollständig von den Auswirkungen des früheren Dumpings erholt und befindet sich weiterhin in einer prekären Lage, so dass er sehr empfindlich auf erneute Einfuhren zu gedumpten Preisen reagieren würde.
(160)
Selbst wenn die prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union als bedeutende Schädigung angesehen würde, könnte dies nicht auf die Einfuhren aus den betroffenen Ländern zurückgeführt werden. Auf die drei betroffenen Länder (im Falle der Ukraine ergab die Untersuchung, dass ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings nicht wahrscheinlich ist) entfällt ein kumulierter Marktanteil von weniger als 1 % des EU-Marktes. Ohne Preisdruck aus den betroffenen Ländern konnte der Wirtschaftszweig der Union die Preise im gewinnbringenden Bereich halten, wenngleich erheblich unter der Zielgewinnspanne.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Einfuhren aus der VR China, Belarus und Russland
(161)
Die vorstehend dargelegten Entwicklungen zeigen, dass das angestrebte Ergebnis der Antidumpingmaßnahmen, nämlich die Beseitigung der von den Unionsherstellern erlittenen Schädigung, teilweise erreicht wurde. Allerdings befindet sich der Wirtschaftszweig der Union, wie durch die negative Entwicklung einer Reihe von Schadensindikatoren belegt wird, nach wie vor in einer sehr prekären Lage.
(162)
Wie vorstehend dargelegt, verfügen die Ausführer in jedem der drei betroffenen Länder über die nötigen Kapazitätsreserven, um ihre Ausfuhren sehr schnell erhöhen zu können. Da die Preise auf dem EU-Markt lukrativer sind als auf einigen Drittlandsmärkten, ist es wahrscheinlich, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Antidumpingmaßnahmen beträchtliche Mengen, die derzeit in diese Länder ausgeführt werden, auf den EU-Markt umgeleitet würden. Diese Zunahme gedumpter Einfuhren zu Preisen, welche die des Wirtschaftszweigs der Union unterbieten, würde wahrscheinlich den Preisdruck auf dem Unionsmarkt erhöhen und somit die ohnehin prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union noch verschärfen. Eine solche abrupt eintretende Entwicklung wurde bereits in der vorausgegangenen Untersuchung festgestellt, als sich der Marktanteil der Einfuhren aus den drei betroffenen Ländern in die EU in nur dreieinhalb Jahren verdreifachte, nämlich von 6,2 % im Jahr 2004 auf 18,7 % im UZ (1. Juli 2006 bis 30. Juni 2007). Die ausführenden Hersteller in der VR China, Belarus und Russland haben damit bereits gezeigt, dass sie die Menge ihrer Ausfuhren in die Union schnell steigern können.
(163)
Mithin wird aufgrund des dargelegten Sachverhalts der Schluss gezogen, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen ein erneutes Auftreten der Schädigung wahrscheinlich wäre.
2. Einfuhren aus der Ukraine
(164)
Da im Falle der Ukraine der Schluss gezogen wurde, dass ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings nicht wahrscheinlich ist, ist eine Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung hier nicht erforderlich.
G. UNIONSINTERESSE
(165)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderlaufen würde. Bei der Prüfung des Unionsinteresses wurde den Interessen aller Beteiligten Rechnung getragen. Alle interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(166)
Die Untersuchung ergab, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union nach wie vor sehr prekär ist. Das Ziel der Antidumpingmaßnahmen wurde teilweise erreicht, indem die vom Wirtschaftszweig der Union infolge der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erlittene Schädigung partiell beseitigt wurde. Der Wirtschaftszweig der Union arbeitet wieder gewinnbringend, hat aber Marktanteile auf dem Unionsmarkt eingebüßt. Er konnte durch die geltenden Maßnahmen seine finanzielle Lage verbessern, indem er stärker auf die Preise als auf die Mengen abstellte. Eine Abschaffung der Maßnahmen würde den Preisdruck auf dem Unionsmarkt erhöhen und wieder Verluste verursachen. Es liegt daher im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union, die Maßnahmen aufrechtzuerhalten.
2. Interesse der Einführer und Verwender
(167)
Die Kommission nahm Kontakt zu mehr als 100 unabhängigen Einführern und Verwendern in der Union auf, um deren Mitarbeit anzufragen; es gingen jedoch keine Antworten ein. Das ist dadurch zu erklären, dass jedes der drei betroffenen Länder nur sehr geringe Mengen in die Union ausführt. In jedem Fall deutet nichts darauf hin, dass Einführer oder Verwender bei einer Verlängerung der Maßnahmen unverhältnismäßig stark belastet würden.
(168)
Angesichts des vorstehenden Sachverhalts wird daher der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen der Verlängerung der Maßnahmen auf die Einführer und Verwender in der Union vermutlich unerheblich sind.
3. Risiko von Lieferengpässen/Wettbewerb auf dem EU-Markt
(169)
Der EU-Verbrauch verringerte sich im Bezugszeitraum um 28 % und lag schließlich im Untersuchungszeitraum der Überprüfung bei rund 400 000 Tonnen. Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union überstieg im Bezugszeitraum kontinuierlich die EU-Nachfrage und lag im Untersuchungszeitraum der Überprüfung bei fast 1 500 000 Tonnen. Zwischen den EU-Herstellern herrscht ein ausreichender Wettbewerb. Zudem lag die Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union im Untersuchungszeitraum der Überprüfung bei lediglich 19 %, da dieselben Produktionsanlagen zur Herstellung verschiedener Waren verwendet werden (neben der betroffenen Ware z. B. Hohlprofile). Der Wirtschaftszweig der Union verfügt somit bei einer Nachfragesteigerung über die nötigen Kapazitätsreserven, um seine Produktion durch eine Änderung seines Produktmixes zu erhöhen. Darüber hinaus kann ein Teil der Nachfrage durch Einfuhren aus anderen Drittländern, die keinen Maßnahmen unterliegen, gedeckt werden, insbesondere aus Indien und der Türkei.
(170)
Aus den vorstehenden Erwägungen lässt sich nicht der Schluss ableiten, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen wahrscheinlich zu einem Lieferengpass auf dem EU-Markt oder einer Einschränkung des Wettbewerbs auf dem EU-Markt führen würde.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(171)
Die dargelegten Gründe zeigen, dass die negativen Auswirkungen einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen begrenzt wären und in jedem Fall nicht unverhältnismäßig stark ins Gewicht fallen würden im Vergleich zu den Vorteilen, die die Verlängerung der Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union brächte.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(172)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden, soweit angezeigt, gebührend berücksichtigt.
(173)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter geschweißter Rohre aus Eisen oder nicht legiertem Stahl mit Ursprung in Belarus, der Volksrepublik China und Russland aufrechterhalten werden. Es sei daran erinnert, dass es sich bei diesen Maßnahmen um einen Wertzoll mit unterschiedlichen Zollsätzen handelt.
(174)
Was die Ukraine betrifft, sollten die Maßnahmen angesichts der Feststellung, dass ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings unwahrscheinlich ist (siehe Erwägungsgründe 17 und 118), aufgehoben und das Verfahren eingestellt werden.
(175)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze gelten ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wird. Eingeführte betroffene Waren, die von anderen, nicht mit Namen und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(176)
Ein Unternehmen kann die weitere Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze beantragen, falls es später seinen Namen ändert. Der Antrag ist an die Kommission (5) zu richten. Er muss alle relevanten Informationen enthalten, aus denen hervorgeht, dass die Änderung nicht das Recht des Unternehmens berührt, von dem für ihn geltenden Zollsatz zu profitieren. Wenn die Namensänderung des Unternehmens dieses Recht nicht beeinträchtigt, wird eine Bekanntmachung mit dieser Änderung im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.
(177)
.Diese Verordnung steht im Einklang mit der Stellungnahme des mit Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzten Ausschusses -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von geschweißten Rohren aus Eisen oder nicht legiertem Stahl mit kreisförmigem Querschnitt und einem äußeren Durchmesser von 168,3 mm oder weniger (ausgenommen sind Rohre von der für Öl- und Gasfernleitungen verwendeten Art, Rohre von der für das Bohren und Fördern von Öl oder Gas verwendeten Art, Präzisionsstahlrohre und Rohre für Gas- oder Flüssigkeitsleitungen, mit Form-, Verschluss- oder Verbundstücken, für zivile Luftfahrzeuge) mit Ursprung in Belarus, der Volksrepublik China und Russland, die derzeit unter den KN-Codes ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 und ex 7306 30 77 (TARIC-Codes 7306304120, 7306304920, 7306307280 und 7306307780) eingereiht werden, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
Alle Unternehmen
90,6 %
-
Russland
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company und Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works und Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Alle übrigen Unternehmen
20,5 %
A999
Belarus
Alle Unternehmen
38,1 %
-
3. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Das Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren der in Artikel 1 Absatz 1 genannten Ware mit Ursprung in der Ukraine wird eingestellt.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 26. Januar 2015