PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 191/2014 DES RATES
vom 24. Februar 2014
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Mangandioxide mit Ursprung in der Republik Südafrika im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (im Folgenden „Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission (im Folgenden „Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Im Anschluss an eine Antidumpinguntersuchung (im Folgenden „Ausgangsuntersuchung“) führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 221/2008 des Rates (2) einen endgültigen Antidumpingzoll in Höhe von 17,1 % auf die Einfuhren von elektrolytischen Mangandioxiden (d. h. von Mangandioxiden, die in einem elektrolytischen Verfahren hergestellt wurden) mit Ursprung in der Republik Südafrika (im Folgenden „Südafrika“) ein, die nach dem elektrolytischen Verfahren keiner Hitzebehandlung unterzogen wurden und derzeit unter dem KN-Code ex 2820 10 00 eingereiht werden (im Folgenden „geltende Antidumpingmaßnahmen“).
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(2)
Nach Bekanntmachung (3) des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden Antidumpingmaßnahmen erhielt die Kommission am 11. Dezember 2012 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde von den Unternehmen Cegasa Internacional SA und Tosoh Hellas A.I.C. (im Folgenden „Antragsteller“), den zwei einzigen Unionsherstellern von EMD, eingereicht.
(3)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Antidumpingmaßnahmen mit einem erneuten Auftreten des für den Wirtschaftszweig der Union schädigenden Dumpings zu rechnen sei.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(4)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 12. März 2013 mit einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (4) (im Folgenden „Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(5)
Die Untersuchung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Januar 2012 bis zum 31. Dezember 2012 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum Ende des UZÜ (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(6)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, den ausführenden Hersteller in Südafrika, Einführer, bekanntermaßen betroffene Verwender in der Union und ihre Verbände sowie die Vertreter des betroffenen Ausfuhrlandes offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(7)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(8)
Angesichts der geringen Zahl der interessierten Parteien, die sich meldeten, war eine Stichprobe der interessierten Parteien nicht erforderlich.
(9)
Beantwortete Fragebogen gingen von dem ausführenden Hersteller in Südafrika, den beiden Unionsherstellern und zwei zur selben Gruppe verbundener Unternehmen gehörenden Verwendern ein.
(10)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Ermittlung des Unionsinteresses für notwendig erachtete, und überprüfte sie. Bei den folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller:
-
Cegasa Internacional SA (im Folgenden „Cegasa“)
-
Tosoh Hellas A.I.C. (im Folgenden „THA“)
b)
Ausführende Hersteller in Südafrika:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
c)
Verwender
-
Panasonic Energy Belgium NV
(11)
Am 29. Oktober 2013 unterrichtete die Kommission alle interessierten Parteien über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage sie beabsichtigte, die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen vorzuschlagen. Die Parteien erhielten erneut Gelegenheit zur Stellungnahme; denjenigen, die eine Anhörung in Gegenwart des Anhörungsbeauftragten beantragten, wurde diese auch gewährt. Die Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden von der Kommission geprüft, deren Antworten im Folgenden wiedergegeben werden.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(12)
Bei der von dieser Überprüfung betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Warendefinition der Verordnung (EG) Nr. 221/2008, nämlich um elektrolytische Mangandioxide (d. h. Mangandioxide, die in einem elektrolytischen Verfahren hergestellt wurden), die nach dem elektrolytischen Verfahren keiner Hitzebehandlung unterzogen wurden (im Folgenden „zu überprüfende Ware“ oder „EMD“), ihren Ursprung in der Republik Südafrika haben und derzeit unter dem KN-Code ex 2820 10 00 eingereiht werden. Bei der Ware wird zwischen zwei Haupttypen unterschieden: Zink-Kohle-EMD und Alkali-EMD.
(13)
Die Überprüfung bestätigte die Feststellung der Ausgangsuntersuchung, wonach die auf den Unionsmarkt eingeführte zu überprüfende Ware und die von dem ausführenden Hersteller gefertigte und auf seinem Inlandsmarkt verkauften Waren sowie die vom Wirtschaftszweig der Union gefertigten und in der Union verkauften Waren (im Folgenden „gleichartige Ware“) dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und Verwendungen aufweisen. Daher werden diese Waren als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS VON DUMPING
1. Vorbemerkungen
(14)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(15)
Nach der Einführung der Maßnahmen sanken die Einfuhren aus Südafrika in die Union nahezu auf null; in den Jahren 2010 und 2011 sowie im UZÜ wurden nur sehr geringe Mengen ausgeführt. Um festzustellen, ob der einzige der Kommission bekannte ausführende Hersteller Delta E.M.D. (Pty) Ltd. (im Folgenden „Delta“) im UZÜ Ausfuhren zu gedumpten Preisen in die Union tätigte, sandte die Kommission dem Unternehmen einen Fragebogen zu. Sie erhielt eine Antwort mit Daten zu den Inlandsverkäufen, den Ausfuhren in die Union und den Ausfuhren in andere Bestimmungsländer. Die übermittelte Antwort wurde folgendermaßen überprüft.
2.1. Normalwert
(16)
Zunächst wurden nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung die Inlandsverkäufe von Delta daraufhin untersucht, ob die Gesamtmenge der Verkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer, gemessen an den gesamten Ausfuhrverkäufen des Unternehmens in die Union, repräsentativ war, d. h. ob die Gesamtmenge dieser Verkäufe mindestens 5 % der Gesamtmenge der Ausfuhrverkäufe der zu überprüfenden Ware in die Union ausmachte.
(17)
Die Inlandsverkäufe der zu überprüfenden Ware waren zwar repräsentativ, doch es gab keine Verkäufe im normalen Handelsverkehr, da die EMD-Verkäufe von Delta auf dem Inlandsmarkt unrentabel waren. Daher wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
(18)
Dies erfolgte anhand der tatsächlichen Produktionskosten von EMD, zu denen nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung ein angemessener Betrag für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (im Folgenden „VVG-Kosten“) und für Gewinne hinzuaddiert wurde.
(19)
Die VVG-Kosten wurden nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c der Grundverordnung berechnet, da die Verkäufe von Delta nicht im normalen Handelsverkehr erfolgten und da Artikel 2 Absatz 6 Buchstaben a und b jener Verordnung keine Anwendung fanden, weil keine anderen Ausführer oder Hersteller untersucht wurden und Delta keine anderen Verkäufe von Waren der gleichen allgemeinen Warengruppe tätigte. Da der Anteil der tatsächlichen VVG-Kosten nahezu identisch mit dem der VVG-Kosten der Ausgangsuntersuchung war, wurde es als angemessen erachtet, Letztere zu verwenden.
(20)
Delta ersuchte die Kommission nach der Unterrichtung, bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwertes die wie oben beschrieben berechneten VVG-Kosten als Prozentsatz der Herstellkosten und nicht als Prozentsatz des Umsatzes auszudrücken. Da alle Inlandsverkäufe unrentabel seien, führe die Verwendung des Umsatzes zu überhöhten VVG-Kosten. Die Kommission akzeptierte das Argument des Unternehmens und addierte bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwertes die VVG-Kosten als Prozentsatz der Herstellkosten je kg aus dieser Überprüfung hinzu.
(21)
Auch der Gewinn wurde anhand derselben Methode berechnet wie in der Ausgangsuntersuchung, d. h. anhand der langfristigen kommerziellen Ausleihezinssätze in Südafrika im UZÜ nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c der Grundverordnung. Delta verkauft keine anderen Produkte auf dem Inlandsmarkt, und es gibt keine der Kommission bekannten anderen Hersteller von EMD oder von Waren der gleichen allgemeinen Warengruppe in Südafrika, deren Gewinndaten herangezogen werden könnten.
(22)
Der Wirtschaftszweig der Union ersuchte die Kommission nach der Unterrichtung, bei der Ermittlung des Normalwertes nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung die Verkäufe in die USA heranzuziehen, da diese die Stelle der Inlandsverkäufe einnähmen.
(23)
Dies wurde abgelehnt, da der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung anhand derselben Methode wie in der Ausgangsuntersuchung und somit in Einklang mit Artikel 11 Absatz 9 jener Verordnung rechnerisch ermittelt wurde.
2.2. Ausfuhrpreis
(24)
Die sehr geringe Menge von EMD, die im UZÜ in die Union ausgeführt wurde, wurde direkt an einen unabhängigen Einführer in der Union verkauft. Nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung wurde als Ausfuhrpreis der Preis, den der Einführer an Delta zahlte, genommen.
2.3. Vergleich
(25)
Zwischen dem Ausfuhrpreis und dem rechnerisch ermittelten Normalwert wurde ein Vergleich durchgeführt; dabei wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung die beantragten Berichtigungen für Unterschiede bei Fracht-, Versicherungs-, Kredit- und Bereitstellungskosten auf der Ausfuhrseite nach einer entsprechenden Überprüfung berücksichtigt. Der Normalwert wurde auf die Stufe ab Werk gebracht, indem die Fracht- und Kreditkosten herausgerechnet wurden. Die Kosten für Verpackung und technische Hilfe wurden nicht herausgerechnet, da sie bereits in den Herstellkosten berücksichtigt und somit im Ausfuhrpreis und im rechnerisch ermittelten Normalwert enthalten waren.
2.4. Dumpingspanne
(26)
Es wurde festgestellt, dass das im UZÜ von Delta in die Union verkaufte EMD nicht gedumpt war. Da die betreffende Menge jedoch äußerst gering war, reichte diese Feststellung allein für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen nicht aus.
3. Anhaltspunkte für die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(27)
Da aus dem im UZÜ getätigten Verkauf in die Union keine Schlussfolgerungen gezogen werden konnten, untersuchte die Kommission, ob es Anhaltspunkte dafür gibt, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings zu rechnen ist. Dabei wurden folgende Faktoren analysiert: der Preis der Ausfuhren aus Südafrika in andere Bestimmungsländer, die Produktionskapazität und die Kapazitätsreserven in Südafrika sowie die Attraktivität des Unionsmarktes und anderer Drittmärkte.
3.1. Ausfuhren aus Südafrika in andere Bestimmungsländer
(28)
Delta stellt sowohl Alkali-EMD als auch Zink-Kohle-EMD her; da es in der Union einen Markt für beide EMD-Typen gibt (für Zink-Kohle-EMD in geringerem Maße als für Alkali-EMD), untersuchte die Kommission den Ausfuhrpreis beider Typen in Drittländer im UZÜ. Diese Verkäufe wurden mit dem wie oben beschrieben rechnerisch ermittelten Normalwert verglichen, wobei die Unterschiede, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen, berücksichtigt wurden.
(29)
Die Verkäufe von Alkali-EMD in die USA, den wichtigsten Ausfuhrmarkt von Delta, machten rund zwei Drittel der Gesamtausfuhren des Unternehmens im UZÜ aus und waren nicht gedumpt. Die in geringeren Mengen getätigten Ausfuhrverkäufe von Alkali-EMD in andere Bestimmungsländer (z. B. Thailand, Korea, China und Brasilien) erfolgten allerdings zu gedumpten Preisen mit Dumpingspannen zwischen 2 % und 21 %. Bei Betrachtung der Ausfuhrverkäufe von Zink-Kohle-EMD in andere Bestimmungsländer, die hauptsächlich zu niedrigen Preisen und in geringen Mengen erfolgten, waren die Dumpingspannen höher (zwischen 13 % und 66 %).
(30)
Der Wirtschaftszweig der Union brachte nach der Unterrichtung vor, die Kommission solle die im UZÜ getätigten Verkäufe in die USA ignorieren, da die Preise für diesen Markt kein geeigneter Anhaltspunkt für die Ermittlung der Preise seien, die bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich für Verkäufe auf den Unionsmarkt in Rechnung gestellt würden.
(31)
Delta hingegen bat die Kommission nach der Unterrichtung, die Verkäufe in die USA besonders zu berücksichtigen, da auf die USA ein Großteil der Ausfuhren des Unternehmens von Alkali-EMD entfielen und dieser Markt am ehesten mit der Union vergleichbar sei.
(32)
Die Kommission analysierte alle Ausfuhrverkäufe in alle Bestimmungsländer und berechnete den gewogenen Durchschnittspreis der Ausfuhren des Unternehmens in alle anderen Nichtunionsländer; die Ausfuhrpreise in die einzelnen Drittländer wurden jedoch ebenfalls genau untersucht. Bei der Untersuchung der Frage, ob ein erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre, wurden alle Ausfuhrverkäufe in alle Bestimmungsländer für relevant befunden, insbesondere angesichts der erheblichen Preisunterschiede, die auf den verschiedenen Ausfuhrmärkten festgestellt wurden.
(33)
Aufgrund der Besonderheiten des US-amerikanischen Marktes kann Delta dort wesentlich höhere Preise verlangen als auf anderen Märkten. Die Nachfrage ist in den USA deutlich höher als das Inlandsangebot. Zudem bestehen für viele potenzielle Wettbewerber hohe Marktzutrittsschranken, da für Einfuhren aus China und Australien hohe Antidumpingzölle gelten.
(34)
Unter diesen Umständen gibt es keinen Grund, weshalb die Kommission ihre Feststellungen nur auf den durchschnittlichen Ausfuhrpreis stützen oder nur die Ausfuhrverkäufe in ein Land untersuchten sollte, anstatt alle Ausfuhrverkäufe in alle Bestimmungsländer zu analysieren.
(35)
Das Preisverhalten von Delta gegenüber anderen Ausfuhrmärkten als der Union zeigt, dass zwar die Ausfuhren des Unternehmens auf seinen wichtigsten Markt (die USA) nicht zu gedumpten Preisen erfolgten, die Verkäufe in andere Bestimmungsländer aber gedumpt waren. Für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen sind daher weitere Indikatoren erforderlich; diese sind nachstehend aufgeführt.
3.2. Produktionskapazität und Kapazitätsreserven in Südafrika
(36)
Delta verfügt über Kapazitätsreserven zur Herstellung von EMD, die dem Unternehmen die Möglichkeit bieten würden, seine Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen in erheblichem Umfang wieder aufzunehmen. Schätzungen des Unternehmens zufolge betragen die Kapazitätsreserven 4 000 bis 6 000 t pro Jahr; die Kommission hat diese Zahlen bestätigt. Bei dieser Berechnung wird den in Südafrika häufig vorkommenden Stromversorgungsengpässen und dem Abfallvolumen Rechnung getragen. Da es nicht einfach ist, das Qualitätsniveau in manuell betriebenen Anlagen beizubehalten, dürften nach vorsichtigen Schätzungen der Kommission 2 000 bis 3 000 t pro Jahr auf Alkali-EMD entfallen und der Rest auf Zink-Kohle-EMD. Beide Typen wären jedoch für den Unionsmarkt geeignet. Während ein Teil der Menge von Zink-Kohle-EMD von anderen Drittlandsmärkten aufgenommen werden könnte, deutet nichts darauf hin, dass die erheblichen Kapazitätsreserven für die Herstellung von Alkali-EMD von anderen Drittlandsmärkten oder vom Inlandsmarkt absorbiert werden könnten.
(37)
Das Unternehmen behauptete im Zuge der Überprüfung, ein seit langem etablierter „Ersatzanbieter“ auf dem US-amerikanischen Markt zu sein, der die Lücke fülle, wenn die inländischen Hersteller nicht genug produzieren könnten. Die Ausfuhren des Unternehmens in die USA waren in den letzten vier Jahren stabil, was den Schluss nahelegt, dass das Unternehmen seine Verkäufe in die USA nicht steigern konnte. Wäre es möglich, die Ausfuhren in die USA zu steigern, hätte Delta dies bereits getan, um von den höheren Preisen auf dem US-amerikanischen Markt und von den Größenvorteilen, die aus der Herstellung größerer Mengen resultieren, zu profitieren.
(38)
Auf dem asiatischen Markt verkaufte Delta eher Zink-Kohle-EMD. Die Verkäufe in Asien machen 50 % seiner Gesamtverkäufe von Zink-Kohle-EMD aus. China hat eigene EMD-Hersteller, und die Ausfuhren, die Delta im UZ nach China tätigte, beschränkten sich auf eine sehr kleine Menge von Alkali-EMD. Da EMD-Ausfuhren nach Japan derzeit von Antidumpingmaßnahmen betroffen sind und Japan eigene EMD-Hersteller hat, würde dieser Markt die Kapazitätsreserven von Delta wahrscheinlich nicht absorbieren. Es ist somit unwahrscheinlich, dass der asiatische Markt die Kapazitätsreserven des Unternehmens für die Herstellung von Alkali-EMD aufnehmen könnte.
(39)
Der Wirtschaftszweig der Union brachte nach der Unterrichtung vor, die Kapazitätsreserven von Delta seien viel umfangreicher als oben dargelegt, und verwies auf mehrere Faktoren, die diese Behauptung stützen würden. Er brachte ferner vor, die gesamten Kapazitätsreserven des Unternehmens könnten für die Herstellung von Alkali-EMD einer Qualität verwendet werden, die zu gedumpten Preisen auf dem Unionsmarkt verkauft werden könne.
(40)
Der Wirtschaftszweig der Union erklärte zudem, die Ausfuhren von Delta in die USA würden höchstwahrscheinlich in naher Zukunft abnehmen, da ein US-amerikanischer Hersteller bereits angekündigt habe, seine Produktionskapazität zu erhöhen, und da die Nachfrage nach EMD in den USA infolge des angekündigten Marktaustritts eines EMD-Verwenders sehr wahrscheinlich sinken werde. Der Wirtschaftszweig der Union brachte ferner vor, die nach dem Untersuchungszeitraum getätigten Verkäufe aus Südafrika in die USA ließen bereits nach. Dies bedeute, dass Delta möglicherweise über zusätzliche Mengen von Alkali-EMD verfüge, die bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich auf den Unionsmarkt umgeleitet würden.
(41)
Die Kommission überprüfte während der Untersuchung die Anlagen, die Kapazität und die Produktionskapazität von Delta. Bei ihren Berechnungen stützte sie sich, wie vorstehend erwähnt, auf vorsichtige Schätzungen; dies galt insbesondere für die Bestimmung des Anteils der Herstellung von Alkali-EMD und Zink-Kohle-EMD im Rahmen der Kapazitätsreserven des Unternehmens. Selbst bei dieser vorsichtigen Schätzung wurden Kapazitätsreserven für die Herstellung von Alkali-EMD festgestellt, die angesichts des Unionsverbrauchs der betroffenen Ware erheblich waren.
(42)
Was das Vorbringen bezüglich der wahrscheinlichen Entwicklung der Ausfuhren von Delta in die USA betrifft, so legen die der Kommission vorgelegten Beweise den Schluss nahe, dass die Ausfuhren bei einem weiteren Anstieg der EMD-Kapazitäten in den USA und einem anhaltenden Rückgang der Nachfrage unter Druck geraten könnten.
(43)
Ein Verwender brachte nach der Unterrichtung vor, die Kapazitätsreserven von Delta seien angesichts der Tatsache, dass das Unternehmen vor Einführung der Maßnahmen einen Marktanteil von 60 %-70 % hatte, gering. Selbst bei einer vorsichtigen Schätzung der Kapazitätsreserven von Delta könnte das Unternehmen, falls diese Reserven für Ausfuhren in die Union genutzt würden, seinen Marktanteil jedoch ohne Probleme beträchtlich steigern, und dies sogar, wenn man die Möglichkeit außer Acht lässt, dass es Ausfuhren in andere Bestimmungsländer in die Union umleiten könnte. Bei einer solchen Entwicklung würde der potenzielle Marktanteil des Unternehmens noch weiter steigen.
3.3. Attraktivität des Unionsmarktes und anderer Drittmärkte
(44)
Delta verfügt über einen langjährigen und rentablen Absatzweg in die USA, und es wurden keine Anhaltspunkte dafür gefunden, dass das Unternehmen ein Interesse daran hat, die entsprechenden Verkäufe absichtlich ganz oder teilweise in die Union umzuleiten. Jedoch könnten Mengen, die im Rahmen der bei der Untersuchung festgestellten Kapazitätsreserven produziert werden könnten - oder zumindest ein wesentlicher Teil davon -, aus den in den Erwägungsgründen genannten Gründen wahrscheinlich nur in die Union geleitet werden. Ein weiterer Grund liegt darin, dass der Unionsmarkt einer der größten Märkte der Welt ist. Zudem war der Unionsmarkt vor Einführung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sehr attraktiv für Delta gewesen, da das Unternehmen damals einen Marktanteil von 60 % bis 70 % hielt.
(45)
Wollte Delta preislich mit den Unionsherstellern konkurrieren, wäre das Unternehmen gezwungen, seine Ausfuhrpreise zu senken und damit zu gedumpten Preisen zu verkaufen, um mit den von einem Unionshersteller im UZÜ verlangten Preisen mitzuhalten. Da der Unionsmarkt aufgrund seiner Größe und seiner allgemein höheren Preise attraktiver ist als andere Nicht-US-Märkte, könnte Delta seine derzeitigen Ausfuhren von Alkali-EMD in Drittländer (außer den USA) auch zu gedumpten Preisen in die Union umleiten. Sollte das Unternehmen zudem die in die USA ausgeführten EMD-Mengen künftig verringern müssen, wäre der Unionsmarkt für diese zusätzlich verfügbaren Mengen voraussichtlich der Zielmarkt.
(46)
Das Unternehmen merkte nach der Unterrichtung an, seine Preispolitik bestehe darin, nur dann auf dem Unionsmarkt zu verkaufen, wenn es einen rentablen Preis erzielen könne.
(47)
Unabhängig davon kann ein rentabler Verkauf aber auch gedumpt sein, wenn der Ausfuhrpreis unter dem Normalwert bleibt. Abgesehen davon konnten keine Beweise zur Stützung dieser Aussage geliefert werden, da Delta in den vergangenen fünf Jahren keine nennenswerten Mengen in die Union ausgeführt hat. Der Wirtschaftszweig der Union brachte außerdem vor, das Unternehmen habe im UZ die geringen EMD-Mengen in die Union verkauft, um seine Zertifizierung für die Union nicht zu verlieren.
(48)
Delta erklärte ferner, der Durchschnittspreis der EMD-Einfuhren in die Union habe im Laufe des Jahres 2012 bei 1 809 EUR je Tonne und damit über dem Normalwert des Unternehmens gelegen; dies zeige, dass das Unternehmen ohne Dumping mit anderen Einführern konkurrieren könne.
(49)
Dieser Durchschnittswert setzt sich allerdings aus einigen extrem teuren Einfuhren aus den USA und einigen viel billigeren Einfuhren aus China zusammen. Die Einfuhren aus den USA konnten nicht in diesen Vergleich einbezogen werden, da das äußerst hohe Preisniveau, das bis zu drei- oder viermal so hoch war wie die normalen auf dem Unionsmarkt verlangten Preise, Zweifel an der Zuverlässigkeit dieser Preise und/oder der eingeführten Ware aufkommen ließ. Wollte Delta preislich mit den chinesischen Einfuhren konkurrieren, die bei etwa 1 200 EUR je t liegen, würde das Unternehmen auf dem Unionsmarkt dumpen.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(50)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wäre bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings zu rechnen. Bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen würde am ehesten das von Delta hergestellte Alkali-EMD in die Union verkauft werden, da dieser Warentyp auch in der Vergangenheit von Delta ausgeführt wurde. Alkali-EMD wird zudem in der Union nach wie vor am stärksten nachgefragt. Die Untersuchung ergab, dass die Ausfuhrverkäufe von Alkali-EMD in Bestimmungsländer wie Südkorea, China und Brasilien zu gedumpten Preisen mit Dumpingspannen zwischen 2 % und 21 % erfolgten.
(51)
Außerdem sind die Kapazitätsreserven von Delta verglichen mit dem Unionsverbrauch im UZÜ erheblich. Sollten diese Reserven für Ausfuhren in die Union und für einen Preiswettbewerb mit den Unionsherstellern oder mit den wichtigsten Einfuhren aus Drittländern genutzt werden, würden diese Ausfuhren sehr wahrscheinlich zu gedumpten Preisen erfolgen.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(52)
Im UZÜ wurde die gleichartige Ware von zwei Herstellern in der Union hergestellt, die uneingeschränkt bei der Untersuchung mitarbeiteten: THA und Cegasa. Cegasa produzierte zum Zeitpunkt der Ausgangsuntersuchung nicht für den freien Markt, sondern nur für den Eigenbedarf; bei der Ausgangsuntersuchung gehörte das Unternehmen nicht zu den Antragstellern und arbeitete nicht mit, es lehnte die Untersuchung aber auch nicht ab.
(53)
Eine interessierte Partei stellte nach der Unterrichtung die Zulässigkeit von Cegasa als Antragsteller bei der Auslaufüberprüfung in Frage, da das Unternehmen bei der Ausgangsuntersuchung kein Antragsteller war, nicht für den freien Markt produzierte und somit damals auch keine Schädigung erlitt. Der Einwand wurde abgelehnt, da der Antrag auf Auslaufüberprüfung von Unionsherstellern oder in deren Namen eingereicht werden muss und nicht unbedingt (nur) von dem oder den ursprünglichen Antragstellern.
(54)
Die beiden Unionshersteller, auf welche die gesamte EMD-Produktion in der Union entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
(55)
Für die Zwecke der Schadensanalyse wurden wegen der Mitarbeit des gesamten Wirtschaftszweigs der Union alle Schadensindikatoren auf mikroökonomischer Ebene ermittelt. Alle Zahlen werden in Form von Indizes oder Spannen angegeben, um die Vertraulichkeit der Informationen zu wahren.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Verbrauch auf dem Unionsmarkt
(56)
Der Unionsverbrauch wurde anhand i) der geprüften Angaben über die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, ii) der geprüften Angaben über die Einfuhrmengen des einzigen südafrikanischen Herstellers und iii) der Einfuhren aus anderen Ländern auf der Grundlage von Eurostat-Daten ermittelt.
(57)
Der Unionsverbrauch von EMD blieb von 2009 bis zum UZÜ unverändert. 2010 und 2011 stieg er an, 2012 sank er wieder auf den Stand von 2009.
Tabelle 1
2009
2010
2011
UZÜ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Einfuhren aus Südafrika
2.1. Menge und Marktanteil
(58)
Nach der Einführung von Maßnahmen kamen die Einfuhren aus Südafrika praktisch zum Stillstand.
Tabelle 2
2009
2010
2011
UZÜ
Menge der von Maßnahmen betroffenen Einfuhren aus Südafrika
100
2
3
1
Marktanteil der von Maßnahmen betroffenen Einfuhren aus Südafrika
100
2
4
1
2.2. Preise und Preisunterbietung
(59)
Bei den sehr wenigen EMD-Verkäufen aus Südafrika in die Union im UZÜ wurden die Preise des Wirtschaftszweigs der Union nicht unterboten. Aufgrund der geringen Menge der Verkäufe lassen sich jedoch keine aussagekräftigen Schlussfolgerungen daraus ableiten.
(60)
Deshalb wurden zusätzlich die Preise des vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und verkauften EMD mit den Preisen des in Südafrika hergestellten und in der übrigen Welt verkauften EMD verglichen; der Vergleich erfolgte einmal unter Einschluss und einmal unter Ausschluss der Verkäufe in die USA. Die Analyse unter Ausschluss des Preises für Ausfuhren von Delta in die USA wurde aufgrund der besonderen Marktlage in den USA durchgeführt, wo im Vergleich zu den Preisen für Ausfuhren von Delta in andere Länder sehr hohe Preise herrschen (siehe vorstehende Erwägungsgründe).
(61)
Der Vergleich ergab, dass die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ nicht unterboten wurden, wenn bei den Verkäufen aus Südafrika in die übrige Welt die Verkäufe in die USA berücksichtigt wurden, dass sie aber unterboten wurden, wenn die Verkäufe in die USA unberücksichtigt blieben. Zudem wurden bei Nichtberücksichtigung der Verkäufe in die USA auch die Zielpreise des Wirtschaftszweigs der Union von den Ausfuhrpreisen von Delta unterboten.
(62)
Der Wirtschaftszweig der Union führte nach der Unterrichtung erneut an, die Ausfuhrpreise des Unternehmens in die USA seien kein Hinweis auf seine künftigen Preise für Ausfuhren in die Union und sollten wegen der strukturellen Unterschiede zwischen der Union und dem US-amerikanischen Markt unberücksichtigt bleiben. Delta wiederholte dagegen, der US-amerikanische Markt sei ein ausgereifter EMD-Markt mit freiem Wettbewerb zwischen inländischen Herstellern und Einführern, auf dem es zahlreiche Verwender gäbe, auch solche, die gleichzeitig in der Union tätig seien. Deshalb sollten die Verkäufe von Delta in die USA nicht ausgeschlossen werden. Delta vertrat zudem die Auffassung, die Kommission hätte zur Berechnung der Zielpreisunterbietung nicht die vom Wirtschaftszweig der Union ohne gedumpte Einfuhren in der Ausgangsuntersuchung erreichte Zielgewinnspanne verwenden sollen.
(63)
Im vorliegenden Fall, in dem die Einfuhren aus dem betroffenen Land nach der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen praktisch zum Stillstand kamen, muss die Untersuchungsbehörde eine zukunftsorientierte Analyse auf der Basis begründeter Annahmen durchführen; dazu gehört auch der voraussichtliche Preis, zu dem Delta sein EMD bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen in die Union verkaufen würde.
(64)
Es steht außer Zweifel, dass sich die einzelnen EMD-Märkte (USA, EU, Asien) voneinander unterscheiden und dass die EMD-Hersteller unterschiedliche Preisstrategien anwenden; dabei spielen nicht nur ihre Produktionskosten eine Rolle, sondern auch die Produktionskapazität im Zielland, die Notwendigkeit, Marktanteile zu gewinnen bzw. zurückzugewinnen, und die Wettbewerbsbedingungen vor Ort. Zudem steht fest, dass Delta die Preise für seine EMD-Verkäufe in die USA wesentlich höher ansetzt als die für seine Verkäufe in andere Märkte. Es ist somit zu erwarten, dass die künftigen Verkaufspreise des Unternehmens in die Union nicht anhand seiner derzeitigen Verkaufspreise in die USA festgesetzt werden, sondern dass sie sich nach den spezifischen Marktbedingungen und Gegebenheiten in der Union richten werden.
(65)
Im Unterrichtungsdokument wurden zum Zwecke der Dumpingberechnungen lediglich die von Delta auf verschiedenen Märkten verlangten Preise von Alkali-EMD mit dem rechnerisch ermittelten Normalwert verglichen; bei den Preisunterbietungsberechnungen wurden dagegen auch die vom Unternehmen getätigten Verkäufe eines Zink-Kohle-Typs berücksichtigt. Der Wirtschaftszweig der Union forderte nach der Unterrichtung, dass bei den Dumping- und Schadensberechnungen alle Verkäufe des Unternehmens von Alkali- und Zink-Kohle-EMD berücksichtigt werden sollten. Delta fand dagegen, dass die Verkäufe von Zink-Kohle-EMD gänzlich außer Acht gelassen werden sollten, da der Unionsverbrauch ganz überwiegend Alkali-EMD betreffe und dies auch die einzige Ware sei, die Delta in die Union ausführe.
(66)
Die Kommission gelangte zu dem Schluss, dass bei den Dumping- und Schadensberechnungen alle Typen von Alkali- und Zink-Kohle-EMD berücksichtigt werden sollten, und zwar insbesondere aus folgenden Gründen: Erstens gibt es in der Union, wie bereits erwähnt, auch einen Markt für Zink-Kohle-EMD und somit eine entsprechende Nachfrage; dieser Markt ist zwar kleiner als der für Alkali-EMD, könnte aber für Ausfuhren des Unternehmens in die Union ebenfalls interessant sein. Zweitens wird Alkali- und Zink-Kohle-EMD von Delta in derselben Anlage und derselben Produktionslinie unter Verwendung desselben Rohstoffs und desselben Produktionsverfahrens hergestellt. Je nach Einstellung der Parameter bei der Elektrolyse (Stromdichte, Temperatur; Elektrolytkonzentration usw.) können die EMD-Hersteller Alkali- oder Zink-Kohle-EMD herstellen. Daher ist es sinnvoller, die Unterbietung durch einen Vergleich des Durchschnittspreises der EMD-Ausfuhren von Delta mit dem Durchschnittspreis der EMD-Verkäufe der Unionshersteller zu berechnen und dabei jeweils sowohl EMD- als auch Zink-Kohle-EMD zu berücksichtigen.
(67)
Bei der Untersuchung der Zielpreisunterbietung verwendete die Kommission die vom Wirtschaftszweig der Union ohne gedumpte Einfuhren in der Ausgangsuntersuchung erreichte Zielgewinnspanne als Referenzwert; dies entspricht dem Gewinn, den Hersteller in einer kapitalintensiven Branche wie der EMD-Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen erwarten können. Im Kontext dieser speziellen Auslaufüberprüfung ist die Frage der angemessensten Zielgewinnspanne allerdings nicht relevant. Die Kommission räumt nämlich ein, dass kein Anhalten des Dumpings vorlag und somit auch kein Anhalten der Schädigung infolge der Unterbietung. Die Analyse ist daher zukunftsorientiert und soll Aufschluss über die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung im Falle eines wahrscheinlichen erneuten Auftretens des Dumpings geben.
(68)
Das Unternehmen Delta wandte ein, die nach der Einfuhr angefallenen Kosten erschienen ihm zu niedrig, da sie die Transportkosten für die vom Hafen Antwerpen an die Abnehmer gelieferte Ware nicht berücksichtigten.
(69)
Die Kommission verglich die Preise des Wirtschaftszweigs der Union jedoch ab Werk mit dem Preis der Ausführer an der Grenze der Union, so dass die nach der Einfuhr angefallenen Kosten nur die Bereitstellungs- und Prüfkosten, nicht jedoch die Transportkosten betrafen. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern
(70)
Die folgende Tabelle zeigt die Entwicklung von Menge und Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern sowie der Durchschnittspreise dieser Einfuhren im Bezugszeitraum.
Tabelle 3
2009
2010
2011
UZÜ
Menge der Einfuhren aus anderen Ländern (in t)
5 000-10 000
10 000-15 000
5 000-10 000
5 000-10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
20 %-25 %
Werte der Einfuhren aus anderen Ländern (in EUR)
10 Mio.-15 Mio.
15 Mio.-20 Mio.
10 Mio.-15 Mio.
10 Mio.-15 Mio.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Einfuhrpreis (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Quelle: Eurostat.
(71)
Die Menge der EMD-Einfuhren aus anderen Drittländern in die Union nahm im Bezugszeitraum ab. Die Preise dieser Einfuhren lagen im UZÜ über dem durchschnittlichen Preisniveau des Wirtschaftszweigs der Union und den Preisen der Ausfuhren von Delta auf andere Märkte außer den USA. Wie vorstehend erwähnt, handelt es sich bei dem Wert von 1 809 EUR je Tonne um einen Durchschnitt aus sehr unterschiedlichen Einfuhrpreisen, von niedrigen Preisen für Einfuhren aus China bis hin zu sehr hohen Preisen für Einfuhren aus den USA. Vor allem die festgestellten Preise der Einfuhren aus den USA sind im Vergleich zu allen anderen Preisspannen der Unionshersteller, des Unternehmens Delta und anderer Ausführer so hoch, dass sie nach vernünftigem Ermessen für die Analyse nicht geeignet sind. Deshalb kann dieser Durchschnitt nicht als Referenzpreis für künftige Einfuhren aus Südafrika verwendet werden. Delta würde preislich nicht mit den Einfuhren aus den USA, sondern mit den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union konkurrieren.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(72)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung wurden alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, welche die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum beeinflussten, untersucht.
a) Produktion
(73)
Die Unionsproduktion erhöhte sich von 2009 bis zum UZÜ um 6 %. Von 2009 bis 2011 stieg sie um 7 Prozentpunkte, im UZÜ ging sie um 1 Prozentpunkt zurück.
Tabelle 4
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag.
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(74)
Die Produktionskapazität der Unionshersteller erhöhte sich im Bezugszeitraum um 9 %, was hauptsächlich auf kleine Verbesserungen des Produktionsprozesses (d. h. keine umfangreichen Investitionen in neue Produktionsstätten oder -anlagen) zurückzuführen war.
(75)
Da der Kapazitätsanstieg größer war als der Produktionsanstieg, sank die Kapazitätsauslastung um 3 Prozentpunkte.
Tabelle 5
2009
2010
2011
UZÜ
Produktionskapazität
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Kapazitätsauslastung
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag.
c) Lagerbestände
(76)
Die Lagerbestände blieben im Bezugszeitraum unverändert. 2011 gingen sie zurück, im UZÜ erreichten sie jedoch wieder das Niveau von 2009.
Tabelle 6
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Quelle: Fragebogenantworten.
d) Verkaufsmenge
(77)
Die Menge der Verkäufe der Unionshersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt nahm von 2009 bis zum UZÜ um 10 % zu. 2011 stieg sie gegenüber 2009 um 20 %, im UZÜ ging sie jedoch stark zurück (- 10 Prozentpunkte).
Tabelle 7
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag.
e) Marktanteil
(78)
Von 2009 bis zum UZÜ stieg der Marktanteil der Unionshersteller um 10 Prozentpunkte. Diese Zunahme ist darauf zurückzuführen, dass der Marktanteil der Einfuhren in die Union sank.
Tabelle 8
2009
2010
2011
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
65 %-70 %
65 %-70 %
75 %-80 %
75 %-80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag und Eurostat.
f) Wachstum
(79)
Der Unionsverbrauch blieb von 2009 bis zum UZÜ stabil (siehe Tabelle 1). Alle anderen Indikatoren deuten nicht auf ein nennenswertes Wachstum für die zu überprüfende Ware auf dem Unionsmarkt hin.
g) Beschäftigung
(80)
Die Zahl der im Wirtschaftszweig der Union Beschäftigten sank von 2009 bis zum UZÜ um 9 Prozentpunkte.
Tabelle 9
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag.
h) Produktivität
(81)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union, gemessen als Produktion (in Tonnen) je Beschäftigten pro Jahr, erhöhte sich im Bezugszeitraum um 18 %. Dieser Anstieg ist darauf zurückzuführen, dass die Produktion um 6 % stieg, während das Beschäftigungsniveau um 9 % sank. Besonders deutlich war diese Entwicklung im Jahr 2011, als die Produktion stieg, während das Beschäftigungsniveau weiter zurückging und die Produktivität 20 Prozentpunkte über dem Wert von 2009 lag.
Tabelle 10
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Quelle: Fragebogenantworten und Überprüfungsantrag.
i) Die Verkaufspreise beeinflussende Faktoren
(82)
Die durchschnittlichen jährlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt sanken von 2009 bis zum UZÜ um 11 %.
Tabelle 11
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Quelle: Fragebogenantworten, Überprüfungsantrag.
j) Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(83)
Da die Einfuhren aus Südafrika nach der Einführung der geltenden Antidumpingmaßnahmen praktisch zum Stillstand kamen, lässt sich die Höhe der Dumpingspannen nicht beurteilen. Den vorstehend und nachfolgend genannten wichtigsten Wirtschaftsindikatoren zufolge befindet sich der Wirtschaftszweig der Union weiterhin in einer prekären Lage.
k) Löhne
(84)
Trotz eines Rückgangs der gesamten Arbeitskosten stiegen die durchschnittlichen Arbeitskosten im Bezugszeitraum, da sich die Gesamtbeschäftigtenzahl verringerte.
Tabelle 12
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Quelle: Fragebogenantworten.
l) Rentabilität und Kapitalrendite
(85)
Im Bezugszeitraum verringerte sich die Rentabilität der Verkäufe der gleichartigen Ware des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt, ausgedrückt als Prozentsatz des Nettoumsatzes, von 2009 bis zum UZÜ um die Hälfte. Die Rentabilität im UZÜ war wesentlich geringer als die in der Ausgangsuntersuchung ermittelte Zielgewinnspanne, die in Höhe des vom Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping erzielten Gewinns angesetzt wurde.
(86)
Die Kapitalrendite (im Folgenden „RoI“), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte weitgehend der Entwicklung der Rentabilität.
Tabelle 13
2009
2010
2011
UZÜ
Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
0 %-5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
RoI (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
15 %-20 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Quelle: Fragebogenantworten.
m) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(87)
Der Nettocashflow aus dem operativen Geschäft ging im Bezugszeitraum beträchtlich zurück, blieb jedoch bis auf das Jahr 2010 im positiven Bereich.
Tabelle 14
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Quelle: Fragebogenantworten.
(88)
Es gibt keine Anhaltspunkte dafür, dass der Wirtschaftszweig der Union Schwierigkeiten gehabt hätte, sich Kapital zu beschaffen, wenn er dies versucht hätte; da jedoch im Bezugszeitraum keine nennenswerten Investitionen getätigt wurden, wurde der Wirtschaftszweig der Union nicht „auf die Probe gestellt“.
n) Investitionen
(89)
Die jährlichen Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union in die Produktion der gleichartigen Ware verringerten sich von 2009 bis zum UZÜ um nahezu 50 %. 2010 gingen sie zurück, 2011 stiegen sie, und im UZÜ gingen sie wieder zurück. Der drastische Rückgang der Investitionen von 2011 bis zum UZÜ lässt sich zum Teil dadurch erklären, dass der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum die wichtigsten notwendigen Investitionen, die er geplant hatte, bereits getätigt hatte.
Tabelle 15
2009
2010
2011
UZÜ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Quelle: Fragebogenantworten.
5. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(90)
Die Analyse der Wirtschaftsindikatoren zeigt, dass Produktion und Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum zunahmen. Die festgestellte Zunahme der Menge, die an sich nicht erheblich war, sollte jedoch vor dem Hintergrund der höheren Produktionskapazität und des Rückgangs der Verkaufspreise gesehen werden, die dazu führten, dass die Kapazitätsauslastung und der Verkaufspreis je Einheit um 3 bzw. 11 Prozentpunkte sanken.
(91)
Gleichzeitig verschlechterte sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hinsichtlich der Rentabilität, der Kapitalrendite, der Beschäftigung und des Cashflows. Vor allem die Rentabilität, die ein wichtiger Indikator für den Zustand des Wirtschaftszweigs der Union ist, liegt nach wie vor deutlich unter der in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Zielgewinnspanne. Der Wirtschaftszweig der Union hat sich noch nicht vollständig von den Auswirkungen des früheren Dumpings erholt und befindet sich weiterhin in einer prekären Lage, so dass er sehr empfindlich auf erneute Einfuhren zu gedumpten Preisen reagieren würde. Die durchschnittlichen Verkaufspreise sind im Laufe der Jahre gesunken und dürften bei erneuten Einfuhren aus Südafrika zu gedumpten Preisen aller Wahrscheinlichkeit nach weiter sinken; dadurch würde die bereits prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union weiter verschärft.
(92)
Einige interessierte Parteien behaupteten nach der Unterrichtung, die prekäre Lage, in der sich der Wirtschaftszweig der Union derzeit befinde, sei weder auf gedumpte Einfuhren aus Südafrika noch auf die Auswirkungen des früheren Dumpings zurückzuführen.
(93)
Die Entwicklung der vorstehend aufgeführten wichtigsten Wirtschaftsindikatoren beziehe sich auf einen Zeitraum - nämlich den von 2009 bis zum Ende des UZÜ -, in dem i) die ursprünglichen Antidumpingmaßnahmen bereits eine Zeitlang in Kraft gewesen seien, ii) die Einfuhren aus Südafrika praktisch zum Stillstand gekommen seien und iii) ein neuer Akteur (Cegasa) in den freien Unionsmarkt eingetreten sei. Die interessierten Parteien betrachteten die Wirtschaftsindikatoren nicht für beide Unionshersteller zusammen, sondern für jeden getrennt, und kamen zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union aufgrund eines neuen internen Wettbewerbs zwischen den beiden einzigen Unionsherstellern auf dem Markt in einer schwierigen Lage sei.
(94)
Sie behaupteten insbesondere, die Kommission habe die grundlegenden Veränderungen, die sich seit 2009 im Wirtschaftszweig der Union vollzogen hätten, nicht berücksichtigt. Nach der Einführung der geltenden Antidumpingmaßnahmen hätten sich die Wirtschaftsindikatoren für den ursprünglichen und einzigen Antragsteller THA drastisch verbessert, so dass alle negativen Auswirkungen des früheren Dumpings beseitigt worden seien. Anschließend jedoch habe der andere Unionshersteller (Cegasa), der EMD zuvor nur für den Eigenbedarf hergestellt habe, seine Batterieproduktion nach außerhalb der Union verlagert. Folglich habe er EMD in erheblicher Menge auf dem freien Markt angeboten und begonnen, die Ware zu einem niedrigen Preis zu verkaufen; auf diese Weise habe er im Wettbewerb mit dem einzigen anderen Unionshersteller gestanden und einen starken Druck auf Preise, Kapazitätsauslastung und Rentabilität ausgeübt.
(95)
Die Kommission hatte die gegenüber der Ausgangsuntersuchung veränderte Struktur des Wirtschaftszweigs der Union bereits im Unterrichtungsdokument berücksichtigt. Es handelt sich dabei um eine positive Entwicklung, welche die Offenheit des Marktes und ein höheres Maß an Wettbewerb zwischen den verschiedenen Akteuren, auch in Bezug auf die Einfuhren, belegt.
(96)
Die Kommission ist ebenfalls der Ansicht, dass unter diesen Umständen und insbesondere angesichts fehlender Einfuhren aus Südafrika der gegenwärtige Zustand des Wirtschaftszweigs der Union nicht auf gedumpte Einfuhren aus Südafrika zurückgeführt werden kann und in diesem Zusammenhang nicht von einem „Anhalten der Schädigung“ gesprochen werden sollte.
(97)
Die Kommission untersuchte die Entwicklung beider Unionshersteller zusammen seit 2009 und kam zu dem Schluss, dass die wichtigsten Wirtschaftsindikatoren ungünstig sind und der Wirtschaftszweig der Union sich in einer prekären Lage befindet. Da keine Einfuhren aus Südafrika getätigt wurden, kann dies eindeutig nicht an den Dumpingpraktiken von Delta liegen. Bei einer Auslaufüberprüfung, bei der es um die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen geht, sind Dumping, Schädigung und Schadensursache im UZÜ jedoch nicht die ausschlaggebenden Faktoren für die Untersuchung.
(98)
Die Kommission gelangt zu dem Schluss, dass sich der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor in einer prekären Lage befindet und dass seine Rentabilität weit von dem Niveau entfernt ist, das in einer derart kapitalintensiven Branche erwartet werden könnte. Ein Vergleich mit der Ausgangsuntersuchung ist nur bei einem Unionshersteller möglich, da der andere zum damaligen Zeitpunkt nicht auf dem freien Markt verkaufte. Bei diesem Unionshersteller waren die Gewinne im UZÜ ohne gedumpte Einfuhren wesentlich niedriger als in der Ausgangsuntersuchung.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Auswirkungen der voraussichtlichen Einfuhrmengen und Preise im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(99)
Der einzige der Kommission bekannte südafrikanische EMD-Hersteller Delta verfügt über Kapazitätsreserven und das Potenzial, erneut in erheblichem Umfang Ausfuhren in die Union zu tätigen. Im ursprünglichen Bezugszeitraum (2002 bis Juni 2005) stieg der Marktanteil des Unternehmens erheblich (von etwa 30 %-40 % auf 60 %-70 %). Das Unternehmen hat somit bereits seine Fähigkeit bewiesen, seine Ausfuhrmengen in die Union rasch zu erhöhen.
(100)
Die CIF-Preise der Ausfuhren des Unternehmens auf andere Märkte außer den USA und einschließlich aller Typen und Qualitätsstufen von EMD lagen unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ und unterboten diese. Die niedrigeren Preise auf den anderen Märkten könnten Delta veranlassen, diese Ausfuhren bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen auf den Unionsmarkt umzuleiten.
(101)
In Anbetracht der in der Untersuchung festgestellten Kapazitätsreserven, der Sättigung anderer Ausfuhrmärkte und der Attraktivität des Unionsmarktes würde Delta wahrscheinlich versuchen, seinen erheblichen Marktanteil in der Union, den es nach der Einführung der geltenden Maßnahmen einbüßte, zurückzugewinnen. Wie bereits festgestellt, müsste Delta Ausfuhren zu gedumpten Preisen tätigen, um Marktanteile zurückzugewinnen. Ohne Antidumpingzölle auf die Einfuhren von EMD mit Ursprung in Südafrika würde daher ein erneutes Auftreten der gedumpten Einfuhren einen noch stärkeren Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union ausüben und aller Wahrscheinlichkeit nach eine bedeutende Schädigung verursachen.
2. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(102)
Die Aufhebung der Maßnahmen würde aller Wahrscheinlichkeit nach zu einem erneuten Auftreten der gedumpten Einfuhren aus Südafrika führen, was einen Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union und eine Verschlechterung seiner wirtschaftlichen Lage zur Folge hätte. Da die Aufhebung der Maßnahmen gegenüber Südafrika die bereits prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union wahrscheinlich verschärfen würde, hätte sie wahrscheinlich ein erneutes Auftreten der Schädigung zur Folge.
G. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(103)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Südafrika dem Interesse der Union insgesamt zuwiderlaufen würde. Bei der Prüfung des Unionsinteresses wurde den Interessen aller betroffenen Beteiligten Rechnung getragen.
(104)
Alle interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
(105)
In der Ausgangsuntersuchung wurde die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderliefe. Da es sich bei der derzeitigen Untersuchung um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(106)
Trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings prüfte die Kommission, ob zwingende Gründe für den Schluss vorlagen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von EMD mit Ursprung in Südafrika dem Unionsinteresse zuwiderlaufen würde.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und der anderen Unionshersteller
(107)
Wenngleich mit den geltenden Antidumpingmaßnahmen verhindert wurde, dass gedumpte Einfuhren auf den Unionsmarkt gelangen, befindet sich der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor in einer prekären Lage, was durch die negative Entwicklung einiger wichtiger Schadensindikatoren bestätigt wird.
(108)
Es ist wahrscheinlich, dass die derzeitige Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen anhält und sich weiter verschlechtert, weil es in erheblichem Umfang zu gedumpten Einführen aus Südafrika kommen dürfte. Dies hätte unter anderem Einbußen beim Marktanteil, einen Rückgang der Verkaufspreise, eine geringere Kapazitätsauslastung und allgemein eine ernsthafte Verschlechterung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge.
(109)
Es ist daher offensichtlich, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber Südafrika dem Interesse des Wirtschaftszweigs der Union nicht zuwiderlaufen würde.
3. Interesse der Einführer
(110)
In der Ausgangsuntersuchung wurde festgestellt, dass die Einführung von Maßnahmen keine gravierenden negativen Auswirkungen auf die Einführer in der Union haben dürfte. Bei der jetzigen Untersuchung arbeiteten keine Händler/Einführer mit. Da keine Beweise dafür vorliegen, dass die geltenden Maßnahmen erhebliche Auswirkungen auf die Einführer hatten, kann der Schluss gezogen werden, dass auch die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf die Einführer in der Union haben wird.
4. Interesse der Verwender
(111)
Alle der Kommission bekannten Verwender von EMD in der Union (EMD wird als Rohstoff bei der Herstellung von Batterien eingesetzt) wurden kontaktiert. Antworten gingen von zwei Unternehmen ein, die zum selben multinationalen Konzern gehören. Bei der Ausgangsuntersuchung hatten zwei weitere Batteriehersteller mitgearbeitet, die sich gegen die Einführung von Maßnahmen aussprachen.
(112)
Der mitarbeitende Verwender erläuterte die schwierige Lage, in der sich die Batteriehersteller in der Union aufgrund des durch ihre Hauptabnehmer (Einzelhändler) verursachten Preisdrucks befänden, und verwies auf das daraus resultierende Risiko von Arbeitsplatzverlusten. Er konnte jedoch keine Erklärungen oder Argumente dafür liefern, warum und wie das Auslaufen der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von EMD aus Südafrika zu einer Verbesserung der Lage führen würde.
(113)
Auf EMD entfallen lediglich 10 %-15 % der gesamten Produktionskosten von Batterien. Seit der Ausgangsuntersuchung hat dieser Wert abgenommen. Zudem sanken nach der Einführung der Maßnahmen die durchschnittlichen Verkaufspreise von EMD in der Union. Tatsächlich wurden keine Beweise dafür geliefert, dass die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen einen wesentlichen Einfluss auf die Produktionskosten von Batterien haben würde.
(114)
Daher kommt die Kommission zu dem Schluss, dass sich die Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht übermäßig auf die Verwender von EMD auswirken würde.
(115)
Derselbe Verwender erhob nach der Unterrichtung Einwände gegen die Beurteilung der Lage durch die Kommission und brachte vor, dass durch die Einführung von Maßnahmen eine Quelle von hochwertigem EMD weggefallen sei, die Preise für EMD gestiegen seien und dies - auch wenn nur 10 %-15 % der Produktionskosten auf EMD entfielen - erhebliche Auswirkungen auf die bereits geringe Rentabilität von Batterieherstellern in der Union habe.
(116)
Ungeachtet dieses Einwands zeigen die im Dossier vorliegenden Beweise, dass die Entscheidung des Verwenders, das EMD von Delta nicht zu verwenden, nicht mit der Einführung von Antidumpingzöllen im Zusammenhang stand und dass die Rentabilität und die Arbeitsplätze des Verwenders nicht durch einen Anstieg der EMD-Preise gefährdet sind, sondern durch den von ihren Hauptabnehmern (multinationale Einzelhändler mit erheblicher Nachfragemacht) und chinesischen Batterieherstellern verursachten Preisdruck.
(117)
Der EMD-Verwender sprach sich gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus, da in der Untersuchung im UZÜ bei Verkäufen in die Union kein Dumping festgestellt worden sei und kein Risiko eines erneuten Auftretens des Dumpings bestehe, weil Delta selbst bei Nutzung seiner gesamten Kapazitätsreserven für Lieferungen in die Union nur einen geringen Marktanteil gewinnen könne.
(118)
Dieser Einwand wurde mit der Begründung zurückgewiesen, dass der ermittelte potenzielle Marktanteil von Delta zweifellos erheblich wäre und die Einfuhren in die Union wahrscheinlich zu gedumpten Preisen erfolgen würden.
5. Künftige Entwicklungen
(119)
Die Antragsteller erwähnten im Antrag auf Auslaufüberprüfung, dass im Fall einer künftig steigenden Nachfrage nach Elektroautos in der Union vorgelagert auch die Nachfrage nach EMD steigen werde; dies sei der am häufigsten verwendete Rohstoff bei der Herstellung von Lithiummanganoxid (LMO), das wiederum als Kathodenmaterial für wiederaufladbare Lithium-Ionen-Batterien (LIB) in vielen Elektrofahrzeugmodellen diene. Im Falle eines erneuten Auftretens der Schädigung durch gedumpte Einfuhren aus Südafrika könne die EMD-Branche in der Union die potenzielle künftige Nachfrage im Bereich der neuen Technologien möglicherweise nicht bedienen.
(120)
Bei der Untersuchung konnten keine schlüssigen Beweise für oder gegen die Behauptung gefunden werden, dass sich künftige Entwicklungen in der Elektroautomobilbranche wesentlich auf die EMD-Branche und die Nachfrage nach EMD auswirken würden. Tatsache ist jedoch, dass der Wirtschaftszweig der Union die Durchführbarkeit der Herstellung von LMO mittels EMD prüft, dass er in der Lage ist, das dafür notwendige Know-how und die entsprechende Ausrüstung zu erwerben und sich derzeit an mehreren von der Union finanzierten Projekten zur Erforschung und Entwicklung von Lithium-Ionen-Batterien beteiligt.
(121)
Das Thema wurde nach der Unterrichtung kurz von einigen interessierten Parteien angesprochen, allerdings wurden wieder keine schlüssigen Beweise für die Auswirkungen vorgelegt, die künftige Entwicklungen in der Elektroautomobilbranche in der Union und/oder auf anderen Märkten auf die betroffene Ware haben könnten.
6. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(122)
In Anbetracht der dargelegten Beweise sprechen keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen.
(123)
Daher sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter elektrolytischer Mangandioxide mit Ursprung in Südafrika für einen weiteren Fünfjahreszeitraum aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf Einfuhren von elektrolytischen Mangandioxiden (d. h. von Mangandioxiden, die in einem elektrolytischen Verfahren hergestellt wurden) mit Ursprung in der Republik Südafrika, die nach dem elektrolytischen Verfahren keiner Hitzebehandlung unterzogen wurden und derzeit unter dem KN-Code ex 2820 10 00 (TARIC-Code 2820100010) eingereiht werden.
(2) Für die von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Alle übrigen Unternehmen
17,1 %
A999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 24. Februar 2014.