PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1283/2014 DER KOMMISSION
vom 2. Dezember 2014
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Rohrstücke aus Eisen oder Stahl mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Geltende Maßnahmen
(1)
Die geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Rohrstücke (im Folgenden „betroffene Ware“) mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia (im Folgenden „betroffene Länder“) wurden ursprünglich mit der Verordnung (EG) Nr. 1514/2002 des Rates (2) eingeführt (im Folgenden „ursprüngliche Maßnahmen“).
(2)
Für Malaysia gilt derzeit ein Antidumpingzoll von 75 %, davon ausgenommen sind die Unternehmen Anggerik Laksana Sdn Bhd und Pantech Steel Industries Sdn Bhd, die einem Antidumpingzoll von 59,2 % beziehungsweise 49,9 % unterliegen. Im Falle der Republik Korea gilt für alle Unternehmen ein einheitlicher Zollsatz von 44 %.
(3)
Die ursprünglichen Maßnahmen wurden mit der Verordnung (EG) Nr. 1001/2008 des Rates (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EU) Nr. 363/2010 des Rates (4), aufrechterhalten (im Folgenden „geltende Maßnahmen“).
1.2. Für andere Drittländer geltende Maßnahmen
(4)
Außerhalb dieses Verfahrens gelten ferner weitere Antidumpingmaßnahmen gegenüber Ausfuhren der betroffenen Ware aus der Volksrepublik China und Thailand (5). Die Maßnahmen gegenüber der betroffenen Ware mit Ursprung in China wurden auf die aus Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) und den Philippinen (9) versandten Einfuhren der gleichen Ware ausgeweitet. Am 3. September 2014 leitete die Kommission nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung eine Auslaufüberprüfung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Rohrstücken aus der Volksrepublik China, ausgeweitet auf Taiwan, Indonesien, Sri Lanka und die Philippinen, ein. Sie veröffentlichte eine entsprechende Einleitungsbekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (10). Die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Ausfuhren aus Thailand sind außer Kraft getreten.
(5)
Im Januar 2013 wurden Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in Russland und der Türkei eingeführt (11).
1.3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(6)
Am 8. Februar 2013 veröffentlichte die Europäische Kommission (im Folgenden „Kommission“) eine Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (12) der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber bestimmten Rohrstücken aus Eisen oder Stahl mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia.
(7)
Am 26. Juni 2013 erhielt die Kommission einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 (im Folgenden „Grundverordnung“).
(8)
Der Antrag wurde vom „Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union“ (im Folgenden „Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die mehr als 40 % der Gesamtproduktion der betroffenen Ware in der Union entfallen.
(9)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
(10)
Am 15. Oktober 2013 leitete die Kommission eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein. Sie veröffentlichte eine entsprechende Einleitungsbekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (13).
1.4. Interessierte Parteien
(11)
In der Einleitungsbekanntmachung wurden interessierte Parteien aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen, um bei der Überprüfung mitarbeiten zu können. Insbesondere unterrichtete die Kommission den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, Verwender und Einführer, ausführende Hersteller in der Republik Korea und in Malaysia sowie die Behörden Koreas und Malaysias über die Einleitung der Auslaufüberprüfung und forderte sie zur Mitarbeit auf.
(12)
Alle interessierten Parteien hatten die Möglichkeit, zur Einleitung der Überprüfung Stellung zu nehmen und eine Anhörung durch die Kommission und/oder den Anhörungsbeauftragten in Handelsverfahren zu beantragen.
1.4.1. Stichprobenverfahren
(13)
In der Einleitungsbekanntmachung wies die Kommission darauf hin, dass sie möglicherweise gemäß Artikel 17 der Grundverordnung eine Stichprobe der Unionshersteller, der Einführer und der ausführenden Hersteller in Korea bilden werde.
a) Bildung einer Stichprobe der Unionshersteller
(14)
In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte, und forderte die interessierten Parteien auf, Stellung zu nehmen. Die Stichprobe wurde unter Berücksichtigung der geografischen Verteilung auf der Grundlage der Produktions- und Verkaufsmengen der gleichartigen Ware in der Union im Untersuchungszeitraum der Überprüfung (im Folgenden „UZÜ“) gebildet und umfasste vier Unionshersteller oder Gruppen von Unionsherstellern (fünf einzelne Unternehmen) in Deutschland, Frankreich, Italien, Rumänien und Österreich. Es gingen keine Stellungnahmen ein, und die vorläufig ausgewählten Unternehmen verblieben in der endgültigen Stichprobe.
(15)
Nach der Einleitung des Verfahrens musste die Kommission jedoch zwei Unionshersteller wegen unzureichender Mitarbeit aus der Stichprobe herausnehmen. Auf die beiden verbleibenden Unternehmen/die Unternehmensgruppe (drei einzelne Unternehmen) entfallen 49 % der Unionsproduktion und 45 % der Unionsverkäufe; ihre Produktionsstätten befinden sich in drei verschiedenen Ländern. Daher wurde die geänderte Stichprobe nach wie vor als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union angesehen.
b) Bildung einer Stichprobe der Einführer
(16)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die unabhängigen Einführer gebeten, die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Angaben zu übermitteln. Es arbeitete jedoch kein Einführer bei der Untersuchung mit.
c) Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller in der Republik Korea
(17)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller in Korea gebeten, die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Angaben zu übermitteln. Darüber hinaus ersuchte die Kommission die Vertretung der Republik Korea bei der Europäischen Union darum, andere ausführende Hersteller, falls es solche gab, die gegebenenfalls an einer Mitarbeit an der Untersuchung interessiert wären, zu ermitteln und/oder zu kontaktieren.
(18)
Zwei ausführende Hersteller in Korea übermittelten die erbetenen Angaben, nur einer von ihnen war jedoch zur Mitarbeit bereit und stimmte seiner Einbeziehung in die Stichprobe zu. Daher entschied die Kommission, dass die Bildung einer Stichprobe der koreanischen ausführenden Hersteller nicht erforderlich war.
d) Ausführende Hersteller in Malaysia
(19)
In der Einleitungsbekanntmachung sah die Kommission angesichts der geringen Zahl der ihr bekannten ausführenden Hersteller in Malaysia kein Stichprobenverfahren vor.
(20)
Die Kommission bat alle ausführenden Hersteller, sich innerhalb von 15 Tagen nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung bei ihr zu melden. Darüber hinaus ersuchte die Kommission die Vertretung Malaysias bei der Europäischen Union, andere ausführende Hersteller, falls es solche gab, die an einer Mitarbeit an der Untersuchung interessiert sein könnten, zu ermitteln und/oder zu kontaktieren.
1.4.2. Fragebogenantworten
(21)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen in der Union, das mitarbeitende koreanische Unternehmen und alle ihr bekannten malaysischen ausführenden Hersteller.
(22)
Ein Unionshersteller übermittelte überhaupt keine Antwort auf den Fragebogen, ein anderer Unionshersteller übermittelte lediglich eine unvollständige Antwort und reagierte auch nicht, nachdem ihm ein Schreiben zur Anforderung noch fehlender Informationen übersandt worden war. Daher wurden diese beiden Unionshersteller aus der Stichprobe herausgenommen (siehe Erwägungsgrund 15). Ein koreanischer ausführender Hersteller beantwortete den Fragebogen. Von den malaysischen ausführenden Herstellern übermittelte keiner eine Fragebogenantwort.
1.4.3. Kontrollbesuche
(23)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Untersuchung der Frage, ob die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde, benötigte, und prüfte sie. Bei den folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche nach Artikel 16 der Grundverordnung durchgeführt:
Unionshersteller:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Österreich, und verbundenes Unternehmen Siekmann Fittings, Lohne, Deutschland,
-
Vallourec Fittings S.A., Frankreich.
Ausführende Hersteller in der Republik Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(24)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2012 bis zum 30. September 2013 (im Folgenden „Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
(25)
Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum Ende des UZÜ (im Folgenden „Bezugszeitraum“).
1.6. Unterrichtung
(26)
Am 12. September 2014 unterrichtete die Kommission alle interessierten Parteien über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen vorgeschlagen werden sollte, und forderte sie zur Stellungnahme auf. Die Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden von der Kommission geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(27)
Bei der zu überprüfenden Ware handelt es sich um Rohrformstücke, Rohrverschlussstücke und Rohrverbindungsstücke (mit Ausnahme von gegossenen Rohrstücken, Flanschen und Rohrstücken mit Gewinde) aus Eisen oder Stahl (ausgenommen aus nicht rostendem Stahl) mit einem größten äußeren Durchmesser von 609,6 mm oder weniger, zum Stumpfschweißen und zu anderen Zwecken, mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia, die derzeit unter den KN-Codes ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 und ex 7307 99 80 eingereiht werden (im Folgenden „betroffene Ware“).
2.2. Gleichartige Ware
(28)
Die Ergebnisse der Überprüfung bestätigten die Feststellung der Ausgangsuntersuchung, wonach die in den betroffenen Ländern hergestellten und auf dem Inlandsmarkt verkauften und/oder in die Union und/oder auf andere Ausfuhrmärkte ausgeführten Rohrstücke dieselben grundlegenden materiellen, technischen und chemischen Eigenschaften sowie dieselben Endverwendungen aufweisen wie die in der Union vom Wirtschaftszweig der Union verkauften Waren.
(29)
Daher entschied die Kommission, dass diese Ware als gleichartige Ware im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen ist.
3. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(30)
Die Kommission untersuchte nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein erneutes Auftreten gedumpter Einfuhren aus den betroffenen Ländern wahrscheinlich wäre.
3.1. Republik Korea
3.1.1. Vorbemerkungen
(31)
Einer der größten koreanischen Hersteller von Rohrstücken, TK Corporation, arbeitete bei der Untersuchung mit. Auf dieses mitarbeitende Unternehmen entfielen 25 %-40 % der koreanischen Ausfuhren von Rohrstücken (die genaue Zahl wird aus Vertraulichkeitsgründen nicht angegeben). TK Corporation übermittelte der Kommission eine Fragebogenantwort mit Angaben zu seinen Inlands- und Ausfuhrverkäufen sowie den Produktionskosten. In Anbetracht des Anteils von TK Corporation an den koreanischen Ausfuhren von Rohrstücken vertrat die Kommission die Auffassung, dass die Daten dieses Unternehmens der Untersuchung zum Dumping seitens Koreas im UZÜ sowie Teilen der Untersuchung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings zugrunde gelegt werden konnten. Die Antwort von TK Corporation wurde überprüft.
3.1.2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(32)
Im UZÜ wurden nur unerhebliche Mengen von Rohrstücken (weniger als 50 Tonnen) aus Korea in die Union eingeführt. Einige dieser Verkäufe wurden vom einzigen mitarbeitenden ausführenden Hersteller, TK Corporation, getätigt. Es war offensichtlich, dass diese Mengen nicht repräsentativ waren, da sie weniger als 0,1 % der Produktion von TK Corporation ausmachten. Zudem war unklar, ob auf die von TK Corporation stammenden Einfuhren ein Antidumpingzoll entrichtet worden war, so dass Zweifel bestehen, ob die Waren tatsächlich in das Zollgebiet der Union gelangt waren. Zudem waren die betreffenden Verkäufe für drei spezielle Projekte bestimmt, bei denen besondere Spezifikationen für die Rohrstücke festgelegt wurden (somit handelte es sich um einen nicht repräsentativen Verkauf), und die Verkäufe wurden im „Paket“ zusammen mit anderen Rohrstücken (hauptsächlich aus nicht rostendem Stahl) getätigt. Aus diesen Gründen konnte auf der Basis der Einfuhren von Rohrstücken des Unternehmens TK Corporation in die Union im UZÜ keine aussagekräftige Dumpinguntersuchung vorgenommen werden.
(33)
Nach der Unterrichtung brachte TK Corporation vor, die Kommission hätte ihrer Dumpinguntersuchung die Ausfuhrverkäufe des Unternehmens in die Union zugrunde legen müssen, und zwar aus folgenden Gründen: i) Die Ausfuhrverkäufe des Unternehmens in die Union im UZÜ seien beträchtlich und somit repräsentativ gewesen, denn sie hätten „nicht weniger als 26 Rechnungen mit 282 einzelnen Geschäftsvorgängen umfasst, und das trotz der bestehenden Zölle“; ii) aufgrund der mangelnden Klarheit hinsichtlich der Entrichtung eines Antidumpingzolls würden einige der Verkäufe (die für ein Offshore-Projekt bestimmt seien) keinem Antidumpingzoll unterliegen, während im Falle anderer im UZÜ getätigter Verkäufe die Einführer nicht immer Antidumpingzölle entrichtet hätten, da die betreffenden Waren falsch klassifiziert worden seien und die Einführer sich deshalb nicht darüber im Klaren gewesen seien, dass eine Antidumpingzollschuld bestand. Inzwischen seien die Einführer auf diesen Irrtum hingewiesen worden und hätten seither die betreffenden Antidumpingzölle rückwirkend entrichtet; und iii) die Bedingungen für die Ausfuhrverkäufe in die Union seien normal, denn es gebe weder kürzere Lieferfristen noch seien die in Rechnung gestellten Preise Gegenstand von Ausgleichsgeschäften.
(34)
Diese Stellungnahmen wurden eingehend geprüft. Der geringe Umfang der Ausfuhrverkäufe von TK Corporation in die Union, sowohl in absoluten Werten als auch gemessen als Anteil an der von dem Unternehmen verzeichneten Gesamtproduktion der gleichartigen Ware (weniger als 0,1 %), wurde von dem Unternehmen nicht in Frage gestellt. Die Kommission hält an ihrer Auffassung fest, dass eine derart minimale Menge, sowohl in relativen als auch in absoluten Werten gemessen, nicht als repräsentativ betrachtet werden kann.
(35)
Des Weiteren konnte die Kommission anhand der vorgelegten Unterlagen nicht feststellen, welcher Teil der angeblichen Verkäufe von TK Corporation in die Union letztlich ordnungsgemäß klassifiziert und eingeführt worden war; auch das Vorbringen, die Preisen seien nicht Gegenstand von Ausgleichsgeschäften, konnte nicht überprüft werden, da die diesbezüglichen Unterlagen erst nach dem Kontrollbesuch vorgelegt wurden, so dass dem Vorbringen nicht stattgegeben werden konnte. Auf jeden Fall besteht für die Kommission in beiden Punkten angesichts der Ergebnisse der in Erwägungsgrund 34 dargelegten Analyse keine Notwendigkeit, eine abschließende Feststellung zu treffen, da sogar die gemeldeten Gesamtverkaufsmengen von TK Corporation in die Union nicht als hinreichend repräsentativ betrachtet werden können.
(36)
Die Kommission bestätigt daher, dass die von TK Corporation im UZÜ getätigten Verkäufe in die Union nicht für eine aussagekräftige Dumpinguntersuchung im Rahmen dieser Auslaufüberprüfung herangezogen werden können.
3.1.3. Anhaltspunkte für die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(37)
Die Kommission untersuchte, ob im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen ein erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre. Dabei wurden die folgenden Elemente analysiert: der Preis bei der Ausfuhr in andere Bestimmungsländer, die Produktionskapazität und die Kapazitätsreserven in Korea sowie die Attraktivität des Unionsmarktes.
3.1.3.1. Ausfuhren aus Korea in andere Bestimmungsländer
(38)
In Anbetracht der geringen Menge der Einfuhren von Rohrstücken aus Korea in die Union und der mangelnden Zuverlässigkeit der für diese Verkäufe in Rechnung gestellten Preise (siehe Erwägungsgründe 32 bis 36) kam die Kommission zu dem Schluss, dass für die Einschätzung der im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen zu erwartenden zukünftigen Preise bei der Ausfuhr in die Union Angaben über die Verkäufe von Rohrstücken aus Korea in andere Länder herangezogen werden sollten.
(39)
Es erschien angemessen, zunächst die koreanischen Verkäufe in die Vereinigten Staaten von Amerika (im Folgenden „USA“) zu analysieren, da der US-amerikanische Markt im Unterschied zu allen anderen Ausfuhrmärkten Koreas ähnlich groß ist wie der Unionsmarkt und es viele heimische Hersteller gibt, aber auch einen hohen Anteil von Einfuhren und niedrige Einfuhrzölle, so dass auf diesem Markt ein starker Wettbewerb herrscht. Zudem sind die USA der wichtigste Markt für Ausfuhren aus Korea insgesamt und auch für das Unternehmen TK Corporation.
(40)
Darüber hinaus wurden auch alle anderen Ausfuhrverkäufe von Rohrstücken aus Korea in die Untersuchung einbezogen.
(41)
Dumpingberechnungen wurden sowohl für Verkäufe in die USA als auch für Verkäufe auf alle anderen Ausfuhrmärkte (mit Ausnahme der Union aus den in den Erwägungsgründen 32 bis 36 genannten Gründen) durchgeführt.
a) Normalwert
(42)
Nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung wurde der Normalwert für TK Corporation, soweit möglich, anhand der Preise ermittelt, die im normalen Handelsverkehr von unabhängigen Abnehmern auf dem Inlandsmarkt gezahlt wurden oder zu zahlen waren.
(43)
Für Warentypen, bei denen diese Methode nicht angewandt werden konnte, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
(44)
Dies erfolgte anhand der von TK Corporation in seiner Fragebogenantwort angegebenen tatsächlichen Produktionskosten, also der tatsächlichen Herstellkosten, zu denen nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung die tatsächlichen VVG-Kosten und Gewinne hinzu addiert wurden.
b) Ausfuhrpreis
(45)
Wie in den Erwägungsgründen 32 bis 36 erläutert, konnten die Verkäufe von TK Corporation in die Union nicht für die Dumpingberechnung herangezogen werden, daher wurden für die Ausfuhrpreise die Ausfuhren des Unternehmens auf Drittlandsmärkte zugrunde gelegt.
(46)
Nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung wurde hierfür der Preis der Ausfuhren von TK Corporation in andere Länder herangezogen, der wieder auf die Stufe ab Werk gebracht wurde, soweit angezeigt unter Berücksichtigung von Kosten wie Transportkosten, Zöllen und Abgaben.
c) Vergleich und Berichtigungen
(47)
Der gewogene durchschnittliche Normalwert ab Werk wurde nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis von Rohrstücken ab Werk verglichen.
(48)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, Berichtigungen vorgenommen. So wurden Berichtigungen vorgenommen für Unterschiede bei Inlands- und Seefrachtkosten, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten.
(49)
Damit zwischen den verschiedenen Typen der betroffenen Ware unterschieden werden kann, sah die Methodik der Warenkontrollnummer (PCN) zur Erfassung der Warentypen ursprünglich ein 11-stelliges System vor. Bei den Dumpingberechnungen wurde eine leicht verkürzte PCN-Struktur mit 7 Stellen verwendet. Die Felder für Spezifikationsnorm und Qualität wurden dabei durch ein vereinfachtes Kriterium ersetzt, das zwischen Waren aus Kohlenstoffstahl und Waren aus legiertem Stahl unterschied. Dies geschah, weil nur eine geringe Abweichung zwischen den Spezifikationen in den angewandten Normen (wie ANSI oder EN) festzustellen war, und die Systeme zur Qualitätseinstufung entsprachen dem verwendeten Standard. Mit dem vereinfachten System wurde daher für die Berechnung von Dumping (und Schädigung) für Tausende von PCN eine höhere Übereinstimmung erzielt, ohne dass das Ergebnis der Berechnung selbst verzerrt worden wäre.
(50)
TK Corporation ersuchte die Kommission, das ursprüngliche PCN-System auf 16 Stellen zu erweitern, diesem Ersuchen wurde jedoch nicht entsprochen, da die betroffene Ware mit dem verwendeten System bereits effizient kategorisiert werden konnte. Im Übrigen sei angemerkt, dass die berechneten Dumpingspannen (und Schadensspannen) ganz offensichtlich nicht wesentlich anders ausfallen würden, wenn sie auf der Basis von 7, 11 oder 16 Stellen berechnet würden, da die Durchschnittspreise der Verkäufe von TK Corporation auf den verschiedenen Märkten erheblich variierten.
(51)
Ein zweiter Aspekt im Zusammenhang mit der Berechnung betraf die auf der Menge basierende Methode der Dumpingberechnung. TK Corporation argumentierte, da auf den Rechnungen des Unternehmens, in seinen Preisangaben für (potenzielle) Kunden und in seiner Buchführung die Mengen in „Stück“ verzeichnet seien, sollte die Stückzahl auch als Maßeinheit bei der Berechnung verwendet werden. Im Fragebogen war die Menge in Gewicht anzugeben, TK Corporation trug jedoch für einen Teil seiner Verkäufe die Stückzahl ein. Für die betreffenden Verkäufe nahm das Unternehmen, nachdem es zur Lieferung noch fehlender Informationen aufgefordert worden war, eine Umrechnung von Stückzahl zu Gewicht vor. Die Kommission kam aus folgenden Gründen zu dem Schluss, dass die Verwendung des Gewichts die beste Methode war:
-
Die Stückzahl als Maßeinheit könnte zu Verzerrungen beim Durchschnittspreis je Einheit führen, da sie nicht das Gewicht je Stück erkennen lässt; dieses ist jedoch ein wichtiger, die Kosten (und somit den Preis) der betroffenen Ware bestimmender Faktor.
-
Das Gewicht ist für die Schadensberechnungen erforderlich, da dies die von den Unionsherstellern verwendete Methode ist und es unsinnig wäre, für die Dumping- und die Schadensberechnung (Preisunterbietungsberechnung) unterschiedliche Methoden zu verwenden; und
-
in den Daten der Zollbehörden der Union wie auch in den koreanischen Ausfuhrstatistiken wird die betroffene Ware nur in Gewicht aufgeführt.
(52)
Des Weiteren ist darauf hinzuweisen, dass die berechneten Dumpingspannen insgesamt wohl nicht wesentlich anders ausfallen würden, wenn sie anhand der Stückzahl berechnet würden, da die Durchschnittspreise der Verkäufe von TK Corporation auf den verschiedenen Märkten höchst unterschiedlich sind.
(53)
Nach der Unterrichtung nahm TK Corporation erneut dahingehend Stellung, die Kommission hätte ihren Dumpingberechnungen nicht das Gewicht, sondern die Stückzahl zugrunde legen müssen. Zur Begründung wurde unter anderem vorgebracht, die Verkaufs- und Kostendaten von TK Corporation seien in Stückzahl ausgedrückt, daher habe die Umrechnung in Gewicht zu Verzerrungen bei der Berechnung der Dumpingspanne geführt.
(54)
Was die Vergleichbarkeit mit dem Wirtschaftszweig der Union betrifft, so wandte TK Corporation ein, die Kommission habe keine Schadensspanne berechnet, während für die Dumpingspanne kein Vergleich mit den Kosten- und Verkaufsdaten des Wirtschaftszweigs der Union vorgenommen werden müsse. Des Weiteren brachte TK Corporation vor, die auch vom Wirtschaftszweig der Union bei Geschäften verwendete Maßeinheit sei die Stückzahl und nicht Kilogramm oder Tonnen.
(55)
Im Übrigen könne TK Corporation nicht erkennen, warum es relevant sein solle, dass die Daten der Zollbehörden der Union und die koreanischen Ausfuhrstatistiken auf Gewicht lauteten.
(56)
Diese Stellungnahmen wurden eingehend geprüft. Zunächst einmal ist darauf hinzuweisen, dass TK Corporation keine „alternative“ Dumpingberechnung auf der Grundlage der Stückzahl vorlegte. Das Unternehmen machte zwar geltend, eine „Berechnung pro Stück“ würde genauere Ergebnisse bringen, es konnte dies indessen nicht durch Belege nachweisen. Die Kommission bekräftigt, dass die berechneten Dumpingspannen erheblich sind und dass, wie in Erwägungsgrund 52 ausgeführt, keine nennenswerten Unterschiede festzustellen waren zwischen den Dumpingspannen, die auf der Grundlage des Gewichts berechnet wurden, und den Dumpingspannen, denen die Stückzahl zugrunde lag. Mit anderen Worten, es steht außer Frage, dass ganz gleich, welche Methode angewandt würde, die ermittelten Dumpingspannen hoch wären. Im Übrigen sei daran erinnert, dass die Umrechnung der Verkaufs- und Kostendaten von TK Corporation von Stückzahl in Gewicht von TK Corporation selbst nach der eigenen Methode des Unternehmens vorgenommen wurde. Außerdem wird im Katalog des Unternehmens, der auf seiner Webseite zur Verfügung steht, für jeden Rohrstücktyp das ungefähre Gewicht angegeben.
(57)
Bei den vom Wirtschaftszweig der Union getätigten Geschäften werden sowohl das Gewicht als auch die Stückzahl angegeben, wie aus den von der Kommission überprüften Rechnungen zu ersehen ist. Außer bei der Fakturierung wird das Gewicht auch bei der Ermittlung von Kapazität, Produktionsmenge und Produktionskosten zugrunde gelegt - und das nicht nur in der Union, sondern weltweit und auch in Korea. Auch die Rohstoffe, die den größten Anteil an den Produktionskosten der betroffenen Ware haben, werden in Tonnen eingekauft. Andere Faktoren wie Energieverbrauch, Arbeits- und Frachtkosten, werden ebenfalls auf der Grundlage des Gewichts berechnet. Der Wirtschaftszweig der Union ermittelt auch die Jahresendrabatte für seine Abnehmer auf der Basis der vom Abnehmer gekauften Menge (in Tonnen), nicht der Stückzahl. Darüber hinaus mussten im Rahmen dieser Auslaufüberprüfung Preisunterbietungsspannen berechnet werden (was auch geschah - siehe Erwägungsgründe 98 bis 105), daher ist das in Erwägungsgrund 54 zusammengefasste Argument, die koreanischen Daten und die Daten des Wirtschaftszweigs der Union müssten nicht miteinander verglichen werden, unzutreffend.
(58)
Die im Rahmen dieser Untersuchung eingeholten und verwendeten weltweiten Statistiken, einschließlich der koreanischen Ausfuhrstatistiken und der Zollstatistiken der Union, waren ausschließlich in Gewicht ausgedrückt. Sie wurden unter anderem für die Analyse der koreanischen Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union und in Drittländer herangezogen. Um den Anteil von TK Corporation an diesen Ausfuhren zu ermitteln und die in der Fragebogenantwort enthaltenen Angaben des Unternehmens zur Menge seiner Ausfuhren in die Union nachzuprüfen, mussten die Daten von TK Corporation in Gewicht umgerechnet werden, da es nicht möglich gewesen wäre, die koreanischen Ausfuhrstatistiken und die Zollstatistiken der Union in Stück umzurechnen.
(59)
Und schließlich sei auch darauf hingewiesen, dass die auf dem Gewicht basierende Methode sowohl in früheren Untersuchungen (wie der Untersuchung, die zu den ursprünglichen Maßnahmen führte, und der ersten Auslaufüberprüfung, die zu den geltenden Maßnahmen führte) angewandt wurde als auch in den jüngeren Untersuchungen zu den Einfuhren der gleichen Ware aus Russland und der Türkei.
(60)
Aus den dargelegten Gründen bestätigt die Kommission, dass das Vorbringen, die Berechnungen sollten auf der Grundlage der Stückzahl erfolgen, zurückzuweisen ist.
d) Dumping im UZÜ
(61)
Die auf diese Weise für TK Corporation berechneten Dumpingspannen betrugen je nach Ausfuhrmarkt 46 % bzw. 27 %.
3.1.3.2. Produktionskapazität Koreas
(62)
Zur Gesamtproduktionskapazität Koreas und seinen Kapazitätsreserven erhielt die Kommission im Rahmen der Untersuchung keinerlei Informationen von den koreanischen Herstellern, mit Ausnahme von TK Corporation. Folglich musste die Kommission ihre diesbezüglichen Feststellungen auf der Grundlage des Artikels 18 der Grundverordnung treffen, und bei den ihr zur Verfügung stehenden Informationen handelt es sich um die von TK Corporation vorgelegten, überprüften Informationen, die nur auf das genannte Unternehmen bezogen sind, sowie um die auf das gesamte Land bezogenen Informationen aus dem Antrag auf Auslaufüberprüfung.
(63)
Die von TK Corporation vorgelegten Angaben zu den Kapazitätsreserven wurden ordnungsgemäß überprüft. Durch Hochrechnung der von TK Corporation angegebenen Kapazitätsreserven im UZÜ auf der Grundlage des Anteils des Unternehmens an den Gesamtausfuhrmengen Koreas berechnete die Kommission, dass sich die Gesamtkapazitätsreserven in Korea auf mindestens 15 000 Tonnen belaufen würden, was rund 25 % des gesamten Unionsverbrauchs entspräche. Zu dieser Berechnung ist allerdings anzumerken, dass die Produktionsmengen im Vergleich zur Produktionskapazität sehr unternehmensspezifisch sind und dass TK Corporation zwar einer der größeren Hersteller der gleichartigen Ware in Korea, aber nur einer von vielen und sicher nicht marktbeherrschend ist. Die Kommission glich dieses Ergebnis daher mit den im Antrag enthaltenen Informationen ab.
(64)
Die im Antrag angegebenen Kapazitätsreserven beruhten auf den geschätzten Kapazitäts- und Produktionszahlen für alle vom Antragsteller genannten koreanischen Hersteller. Für die Produktionskapazität wurden für die drei größten Hersteller öffentlich zugängliche Daten herangezogen. Für die anderen (weitaus kleineren) koreanischen Hersteller standen solche Daten nicht öffentlich zur Verfügung, daher wandte der Antragsteller andere angemessene Methoden zur Schätzung ihrer Produktionskapazität an. Des Weiteren ging der Antragsteller von einem bestimmten Niveau des koreanischen Inlandsverbrauchs aus und berücksichtigte bei der Schätzung der Kapazitätsreserven sowohl Einfuhren nach Korea als auch Ausfuhren aus Korea. Bei der Berechnung der Produktionskapazität wie auch der Kapazitätsreserven wurden in gebührender Weise Abzüge vorgenommen, mit denen der Herstellung anderer, nicht unter die Warendefinition fallender Warentypen Rechnung getragen wurde. Insgesamt wurden die Angaben eindeutig für vollständiger und schlüssiger erachtet als die in Erwägungsgrund 63 genannten Angaben. Es gingen keine Beiträge ein, die diesen Zahlen widersprochen hätten. Auf dieser Grundlage wurden die Kapazitätsreserven in Korea anhand der verfügbaren Informationen auf 119 300 Tonnen geschätzt; dieser Wert allein ist doppelt so hoch wie die Größe des Unionsmarkts im UZÜ.
3.1.3.3. Attraktivität des Unionsmarktes
(65)
Rohrstücke werden bekanntlich in erster Linie in der Öl- und Gasindustrie, im Baugewerbe, bei der Energieerzeugung, im Schiffbau und für Industrieanlagen verwendet. Die verfügbaren Informationen enthalten keinerlei Hinweis auf ein größeres Wachstum oder eine stärkere Schrumpfung dieser Sektoren in Korea, somit wird davon ausgegangen, dass der koreanische Inlandsmarkt für Rohrstücke in den kommenden Jahren mehr oder weniger stabil bleibt und keine größeren Expansionsmöglichkeiten für koreanische Rohrstücke bietet. Neben Korea sind die wichtigsten Ausfuhrmärkte für diese Branchen die Union, die USA, die Länder des Nahen und Mittleren Ostens sowie Südostasien. Keine der im Zuge der Untersuchung eingeholten Informationen deuten darauf hin, dass die Nachfrage auf einem dieser Märkte in den kommenden Jahren in nennenswertem Maße zurückgehen oder steigen würde.
(66)
Die koreanischen Ausfuhren in die USA, den Nahen und Mittleren Osten und nach Südostasien haben bereits einen hohen Umfang erreicht, daher bieten diese Märkte kein wesentliches Wachstumspotenzial für den koreanischen Wirtschaftszweig. Es sei außerdem daran erinnert, dass für die koreanischen Ausfuhren in die USA ein erhebliches Dumping von 46 % festgestellt wurde. Der Unionsmarkt, der zu den weltweit größten Märkten zählt, ist daher im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen ein attraktiver Wachstumsmarkt, da er von den koreanischen ausführenden Herstellern aufgrund der geltenden Maßnahmen bislang noch nicht in vollem Umfang genutzt wird.
(67)
Im Hinblick auf Größe und Marktbedingungen sind der US-amerikanische Markt und der Unionsmarkt vergleichbar. Auf beiden Märkten gibt es eine Vielzahl heimischer Hersteller, und auf Einfuhren entfällt ein beträchtlicher Marktanteil. Die Untersuchung ergab, dass der durchschnittliche Verkaufspreis auf dem Unionsmarkt (unter Berücksichtigung aller Verkäufe der Unionshersteller sowie aller Einfuhren in die Union) bei 2 600 EUR/Tonne liegt. Der Durchschnittspreis auf dem Unionsmarkt ist somit mit dem Durchschnittspreis vergleichbar, den die koreanischen ausführenden Hersteller auf dem US-Markt erzielen (2 700 EUR/Tonne), mit dem Unterschied, dass sie in den USA keinen Antidumpingmaßnahmen unterliegen. Dass die koreanischen Verkäufe in die Union derzeit unbedeutend sind, ist daher höchstwahrscheinlich das Ergebnis der geltenden Maßnahmen gegenüber der betroffenen Ware. Die USA waren bekanntlich im UZÜ der größte Ausfuhrmarkt für die koreanischen Ausführer. Dies zeigt, dass die Union ein attraktiver Markt für koreanische Ausführer wäre und dass damit gerechnet werden könnte, dass der Unionsmarkt im Falle einer Aufhebung der Zölle ähnlich große Mengen anziehen würde wie der US-amerikanische Markt. Im UZÜ entfielen auf koreanische Rohrstücke 20 %-25 % aller Einfuhren von Rohrstücken in die USA; ihr Marktanteil am gesamten US-Markt für Rohrstücke lag zwischen 10 % und 15 % (genaue Zahlen werden aus Vertraulichkeitsgründen nicht angegeben). Mit anderen Worten, die koreanischen Hersteller würden wahrscheinlich die in Erwägungsgrund 64 beschriebenen verfügbaren Kapazitätsreserven nutzen, um erneut Zugang zum Unionsmarkt zu erhalten, falls die Maßnahmen aufgehoben würden.
(68)
Wie in Erwägungsgrund 39 ausgeführt, gibt es außer den USA keinen zweiten Absatzmarkt für koreanische Ausfuhren, der bei der Analyse der Entwicklung des Unionsmarktes im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen in zuverlässiger Weise herangezogen werden könnte. Eine Zusammenfassung aller Ausfuhrverkäufe, die auf andere Märkte als die Union oder die USA getätigt werden, dürfte daher bei dieser Analyse in Anbetracht der unterschiedlichen Gegebenheiten, die auf all diesen (weitaus kleineren) Einzelmärkten herrschen, keine zuverlässigen Durchschnittspreise ergeben. Da diese Analyse wie vorstehend beschrieben beschränkt ist und diese „anderen Märkte“ in naher Zukunft kein nennenswertes Wachstumspotenzial aufweisen werden, ist jedoch nicht damit zu rechnen, dass diese Märkte größere zusätzliche Einfuhren aus Korea absorbieren würden.
3.1.3.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(69)
In Anbetracht dieses Sachverhalts besteht die Wahrscheinlichkeit, dass das Dumping bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut auftreten würde. Die Untersuchungen haben gezeigt, dass die koreanischen Ausfuhren von Rohrstücken in die USA und in andere Drittländer zu gedumpten Preisen getätigt wurden, mit Dumpingspannen von 46 % bzw. 27 %.
(70)
Zudem verfügt Korea über im Vergleich zum Unionsverbrauch im UZÜ erhebliche Kapazitätsreserven. Sollten diese Kapazitäten dazu genutzt werden, in die Union zu exportieren und preislich mit den Unionsherstellern oder mit den wichtigsten Einfuhren aus Drittländern zu konkurrieren, dann besteht eine hohe Wahrscheinlichkeit, dass diese Ausfuhren zu gedumpten Preisen erfolgen würden.
3.2. Malaysia
3.2.1. Vorbemerkungen
(71)
Da kein ausführender Hersteller aus Malaysia mitarbeitete, musste die Gesamtanalyse auf der Grundlage von Informationen durchgeführt werden, die der Kommission aus anderen Quellen zur Verfügung standen. Zu diesem Zweck prüfte die Kommission im Einklang mit Artikel 18 der Grundverordnung verschiedene statistische Quellen. Die nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erhobenen Einfuhrstatistiken (im Folgenden „Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6“) lieferten die besten Informationen, die zur Ermittlung der Einfuhrmengen und -preise auf dem Unionsmarkt herangezogen werden konnten. Andere Quellen wie etwa Eurostat wurden nicht genutzt, da die betroffene Ware nicht von anderen Waren, die ebenfalls unter dem 8-stelligen Code erfasst werden, getrennt werden konnte.
3.2.2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(72)
Aus der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6 ging hervor, dass es keine Einfuhren aus Malaysia auf den Unionsmarkt gab. Daher wurde der Schluss gezogen, dass das Dumping bei den malaysischen Ausfuhren im UZÜ nicht anhielt.
3.2.3. Anhaltspunkte für die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(73)
Die Kommission untersuchte, ob im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen ein erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre. Dabei wurden die folgenden Elemente analysiert: der Preis bei der Ausfuhr in andere Bestimmungsländer, die Produktionskapazität und die Kapazitätsreserven in Malaysia sowie die Attraktivität des Unionsmarktes.
3.2.3.1. Ausfuhren aus Malaysia in andere Bestimmungsländer
(74)
Da aus Malaysia keine Einfuhren von Rohrstücken auf den Unionsmarkt getätigt wurden, beschloss die Kommission, Daten aus einem anderen Land zu verwenden. Die USA wurden hierfür als geeignet erachtet, da der dortige Markt ähnlich groß ist wie der Unionsmarkt und es viele heimische Hersteller gibt, aber auch einen hohen Einfuhranteil, so dass auf diesem Markt ein starker Wettbewerb herrscht. Zudem sind die USA bei weitem der wichtigste Markt für Ausfuhren aus Malaysia, auf den im UZÜ 87 % der malaysischen Ausfuhren entfielen. Diese Vorgehensweise ist dieselbe wie bei der vorangegangenen Untersuchung zu Malaysia und wie bei der Beurteilung der „Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung“.
a) Normalwert
(75)
Da kein ausführender Hersteller aus Malaysia mitarbeitete, wurde der Normalwert nach Artikel 18 der Grundverordnung anhand der im Überprüfungsantrag angegebenen Daten ermittelt, also der geschätzten Herstellkosten zuzüglich 6 % für VVG-Kosten und Gewinne, ausgedrückt in Prozent der Kosten auf der Stufe ab Werk. Der angegebene Prozentsatz wird als ein niedrig angesetzter Wert betrachtet. Untermauert wird dies durch die Tatsache, dass der tatsächliche Wert für das einzige bei diesem Verfahren mitarbeitende Unternehmen (TK Corporation, Korea) deutlich über 6 % lag.
b) Ausfuhrpreis
(76)
Da kein ausführender Hersteller aus Malaysia mitarbeitete, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung anhand der Preise bei der Ausfuhr der betroffenen Ware aus Malaysia in die USA, wie er aus den US-amerikanischen Einfuhrstatistiken hervorgeht, rechnerisch ermittelt.
c) Vergleich
(77)
Der gewogene durchschnittliche Normalwert ab Werk wurde nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis von Rohrstücken ab Werk verglichen.
(78)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Berichtigungen für Unterschiede vorgenommen, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten. Der in Erwägungsgrund 75 angegebene Prozentsatz für VVG-Kosten und Gewinne wurde dabei auf der Stufe ab Werk festgesetzt und enthielt keine Inlands- und Seefrachtkosten, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten.
d) Dumpingspanne im UZÜ
(79)
Die Anwendung der beschriebenen Methode, die dieselbe war wie in der ersten Auslaufüberprüfung, welche zur Aufrechterhaltung der Maßnahmen geführt hatte (im Folgenden „geltende Maßnahmen“), ergab eine Dumpingspanne von 57,7 %.
3.2.3.2. Produktionskapazität Malaysias
(80)
Aufgrund der fehlenden Mitarbeit seitens Malaysias wurden keine Informationen zur Produktionskapazität und zu den Kapazitätsreserven vorgelegt. Die Informationen im Antrag weisen auf eine installierte Gesamtkapazität in Malaysia von rund 55 000 Tonnen sowie Kapazitätsreserven von rund 27 000 Tonnen hin. Bei der Analyse, die zu diesem Wert führte, wurde die Herstellung anderer Waren (bzw. die Produktionskapazität für andere Waren) unberücksichtigt gelassen, daher werden diese Ergebnisse für angemessen erachtet. Die Kapazitätsreserven Malaysias von 27 000 Tonnen entsprechen rund 40 % des gesamten Unionsverbrauchs im UZÜ.
3.2.3.3. Attraktivität des Unionsmarktes
(81)
Was die Entwicklung der weltweit wichtigsten Märkte der Verwenderbranche anbelangt (siehe Erwägungsgrund 65), so ist die Union einer der größten Märkte für Rohrstücke, und es liegen keine Informationen vor, die darauf hindeuten würden, dass die Nachfrage auf diesen Märkten sich in den kommenden Jahren nennenswert verringern oder erhöhen würde.
(82)
Die Untersuchung ergab, dass die Preise der Unionshersteller für Verkäufe auf dem Unionsmarkt höher sind als die Preise der malaysischen Ausfuhren auf andere Ausfuhrmärkte, insbesondere auf den US-Markt. So liegt der durchschnittliche Preis auf dem Unionsmarkt bei 2 600 EUR/Tonne, während der durchschnittliche Preis für Einfuhren aus Malaysia in die USA den US-Statistiken zufolge 1 600 EUR/Tonne beträgt. Somit wäre der Unionsmarkt im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen ein attraktiver Markt für malaysische Ausführer. Dies ist in Anbetracht der malaysischen Kapazitätsreserven von großer Bedeutung, es sei jedoch auch daran erinnert, dass derzeit 87 % der malaysischen Ausfuhren in die USA gehen, wo die malaysischen ausführenden Hersteller zu weitaus niedrigeren Preisen verkaufen.
3.2.3.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(83)
In Anbetracht des vorstehenden Sachverhalts besteht die Wahrscheinlichkeit, dass das Dumping bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut auftreten würde. Die Untersuchung ergab, dass die malaysischen Ausfuhren von Rohrstücken in die USA zu gedumpten Preisen erfolgten, mit Dumpingspannen von 57,7 %.
(84)
Zudem verfügt Malaysia über erhebliche Kapazitätsreserven, gemessen am Unionsverbrauch im UZÜ. Angesichts des Preisniveaus in der Union ist es wahrscheinlich, dass diese Kapazitäten im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen für Ausfuhren in die Union genutzt würden, zumindest teilweise. Angesichts des auf dem Unionsmarkt vorherrschenden Preisniveaus im Vergleich zu den Preisen in den USA ist in diesem Fall auch damit zu rechnen, dass ein erheblicher Teil der jetzt in die USA getätigten Ausfuhren auf den Unionsmarkt umgelenkt würde.
3.3. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings
(85)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts, d. h. der hohen Dumpingspannen, der großen Kapazitätsreserven in den betroffenen Ländern zusammen mit den hohen Ausfuhrkapazitäten dieser Länder und der Attraktivität der Unionsmarkts in Bezug auf Preise und Größe, kann der Schluss gezogen werden, dass es bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut zu gedumpten Einfuhren aus der Republik Korea und Malaysia in die Union können würde.
4. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
4.1. Definition des Wirtschaftszweigs der Union und der Unionsproduktion
(86)
Der Wirtschaftszweig der Union hat gegenüber seiner Lage, wie sie in der Verordnung (EG) Nr. 1001/2008 des Rates (siehe Erwägungsgrund 3) beschrieben wurde, keine größeren strukturellen Veränderungen erfahren. Im UZÜ wurde die gleichartige Ware in der Union von 22 der Kommission bekannten Herstellern gefertigt. Sie bilden den „Wirtschaftszweig der Union“ im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung.
(87)
Die Gesamtproduktion der Union im UZÜ betrug rund 57 736 Tonnen. Die Kommission ermittelte diese Zahl auf der Grundlage aller verfügbaren Informationen über den Wirtschaftszweig der Union, unter anderem der überprüften Angaben der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen und der vom Antragsteller vorgelegten Angaben.
(88)
Auf die bei dieser Untersuchung in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen/die Unternehmensgruppe entfielen 49 % der Unionsproduktion und 45 % der Unionsverkäufe (siehe Erwägungsgrund 15). Somit sind die Daten der Stichprobe repräsentativ für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union.
4.2. Unionsverbrauch
(89)
Die Kommission ermittelte den Unionsverbrauch anhand i) der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt auf der Grundlage der vom Antragsteller vorgelegten Daten und ii) der Einfuhren aus Drittländern auf der Grundlage der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6.
(90)
Der Unionsverbrauch entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 1
Unionsverbrauch (in Tonnen)
2010
2011
2012
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Quelle: Angaben des Antragstellers und Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6.
(91)
2011 erhöhte sich der Verbrauch gegenüber 2010 um 12 %. 2012 ging er wieder zurück, blieb jedoch weiterhin höher als 2010 (um 6 %). Von 2010 bis zum UZÜ erhöhte sich der Unionsverbrauch um 8 %.
4.3. Einfuhren aus den betroffenen Ländern
4.3.1. Menge und Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
Republik Korea
(92)
Die Kommission ermittelte die Einfuhrmenge anhand von Informationen aus der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6. Der Marktanteil der Einfuhren wurde anhand von Daten aus der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6 und von Angaben des Antragstellers ermittelt.
(93)
Die Einfuhren aus der Republik Korea in die Union entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 2
Einfuhrmenge (in Tonnen) und Marktanteil
2010
2011
2012
UZÜ
Menge der Einfuhren aus der Republik Korea (in Tonnen)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Marktanteil
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Quelle: Angaben des Antragstellers und Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6.
(94)
Im Bezugszeitraum war die Menge der Einfuhren aus der Republik Korea im Vergleich zum Gesamtverbrauch der Union sehr gering. Im UZÜ ging die Menge weiter bis auf 18 Tonnen zurück. Da die Einfuhren seit der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen im Jahr 2002 auf diesem niedrigen Niveau blieben, kann davon ausgegangen werden, dass dies den geltenden Antidumpingmaßnahmen zu verdanken ist.
Malaysia
(95)
Die Kommission ermittelte die Einfuhrmenge anhand von Informationen aus der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6. Der Marktanteil der Einfuhren wurde anhand von Daten aus der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6 und von Angaben des Antragstellers ermittelt.
(96)
Die Einfuhren aus Malaysia in die Union entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 3
Einfuhrmenge (in Tonnen) und Marktanteil
2010
2011
2012
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Malaysia (in Tonnen)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Marktanteil
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Quelle: Angaben des Antragstellers und Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6.
(97)
Im Bezugszeitraum war die Menge der Einfuhren aus Malaysia im Vergleich zum Gesamtverbrauch der Union sehr gering. Die höchste (aber immer noch sehr geringe) Menge wurde 2010 eingeführt (19,4 Tonnen), seit 2010 gibt es jedoch so gut wie keine Einfuhren mehr. Die Einfuhrmengen schwankten seit der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen im Jahr 2002, erreichten dabei jedoch niemals das vor der Einführung der Maßnahmen verzeichnete Niveau. Somit kann davon ausgegangen werden, dass die sehr geringen Einfuhrmengen, die seit Einführung der ursprünglichen Maßnahmen im Jahr 2002 verzeichnet wurden, den geltenden Antidumpingmaßnahmen zu verdanken sind.
4.3.2. Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern und Preisunterbietung
Republik Korea
(98)
Im UZÜ lagen die Preise der sehr geringen Einfuhren des bei der Untersuchung mitarbeitenden Unternehmens (TK Corporation) in die Union erheblich unter den entsprechenden CIF-Preisen des Wirtschaftszweigs der Union. Wie in Erwägungsgrund 32 erläutert, gab es jedoch Zweifel, ob die betreffenden Waren tatsächlich in das Zollgebiet der Union gelangt waren.
(99)
Nichtsdestoweniger ist die Gesamtmenge der Einfuhren aus Korea in die Union sehr gering (siehe Erwägungsgrund 32), ihr Anteil am Unionsmarkt beträgt lediglich 0,03 % (siehe Tabelle 2). In Anbetracht der sehr begrenzten Einfuhren aus der Republik Korea in die Union und der Vielzahl unterschiedlicher Warentypen konnten die Preise dieser Einfuhren nicht für die Ermittlung der Preisunterbietung herangezogen werden.
(100)
Die Kommission verwendete daher ersatzweise die Preise der Ausfuhren aus Korea in die USA und in andere Länder, um zu ermitteln, wie hoch die Preisunterbietung gewesen wäre, wenn die koreanischen Unternehmen zu diesen Preisen in die Union ausgeführt hätten.
(101)
Da die weltweiten Ausfuhren von TK Corporation rund 25 %-40 % sämtlicher Ausfuhren von Rohrstücken aus der Republik Korea ausmachten, wurden diese Verkäufe als repräsentativ für die koreanischen Ausfuhrverkäufe befunden. Daher wurden diese Preise für den Vergleich herangezogen. Zur Berücksichtigung von Zoll, Verlade- und Bereitstellungkosten wurden die Ausfuhrpreise von der Kommission nach oben berichtigt.
(102)
Die so ermittelte Preisunterbietungsspanne beträgt 17 % für Verkäufe in die USA und 10 % für Verkäufe weltweit.
Malaysia
(103)
Kein Unternehmen in Malaysia arbeitete bei der Untersuchung mit. Den Statistiken der Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6 zufolge waren die Einfuhren in die Union im UZÜ unbedeutend (siehe Tabelle 3). In Anbetracht der sehr begrenzten Einfuhren aus Malaysia und der Vielzahl unterschiedlicher Warentypen konnten die Preise dieser Einfuhren nicht für die Ermittlung der Preisunterbietung herangezogen werden.
(104)
Die Kommission ermittelte die Preisunterbietung daher nach derselben Methode wie in der vorangegangenen Auslaufüberprüfung, nämlich durch Vergleich der Verkaufspreise bei der Ausfuhr aus Malaysia in die USA mit den Verkaufspreisen auf dem Unionsmarkt. Zur Berücksichtigung von Zoll, Verlade- und Bereitstellungkosten wurde der Ausfuhrpreis von der Kommission berichtigt.
(105)
Die so ermittelte Preisunterbietungsspanne für Verkäufe in die USA beträgt 34 %. Die Kommission verglich ferner die Verkaufspreise der Ausfuhren aus Malaysia in andere Länder und ermittelte für diese Verkäufe eine Preisunterbietungsspanne von 28 %.
4.3.3. Einfuhren aus Drittländern
(106)
Die folgenden Tabellen zeigen die Entwicklung von Menge und Marktanteil der im Bezugszeitraum getätigten Einfuhren aus anderen Drittländern in die Union sowie der Durchschnittspreise dieser Einfuhren.
Tabelle 4
Einfuhren aus Drittländern
Land
2010
2011
2012
UZÜ
Volksrepublik China
Menge in Tonnen
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Marktanteil
10 %
9 %
12 %
11 %
Durchschnittspreis
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Andere Drittländer
Menge in Tonnen
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Marktanteil
21 %
21 %
20 %
20 %
Durchschnittspreis
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Drittländer insgesamt, ausgenommen die betroffenen Länder
Menge in Tonnen
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Marktanteil
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Durchschnittspreis
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Quelle: Datenbank zu Artikel 14 Absatz 6.
(107)
Der Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern als den betroffenen Ländern lag bei 31 % des gesamten Unionsverbrauchs im UZÜ. Der größte Marktanteil entfiel dabei mit 11 % des gesamten Unionsverbrauchs auf Einfuhren aus der Volksrepublik China. Weitere umfangreiche Einfuhren stammten im UZÜ aus Thailand (4 % des Unionsmarktes), Vietnam (3 % des Unionsmarktes) und Saudi-Arabien (keine Einfuhren im Jahr 2010, aber 4 % Marktanteil im UZÜ).
(108)
Die Preise, zu denen diese Einfuhren in die Union gelangten, waren relativ niedrig im Vergleich zu den durchschnittlichen Preisen des Wirtschaftszweigs der Union; dies gilt insbesondere für die Einfuhren aus der Volksrepublik China. Trotz der Antidumpingzölle von 58,6 % auf die Einfuhren aus der Volksrepublik China liegt der Durchschnittspreis der chinesischen Einfuhren unter dem Preis auf dem Inlandsmarkt der Union (siehe Tabelle 4).
4.4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.4.1. Allgemeine Bemerkungen
(109)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsindikatoren, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum relevant waren.
(110)
Bei der Schadensanalyse unterschied die Kommission zwischen makroökonomischen und mikroökonomischen Schadensindikatoren. Die makroökonomischen Indikatoren bewertete die Kommission auf der Grundlage der Daten im Überprüfungsantrag und anhand von Statistiken. Die Daten beziehen sich auf alle der Kommission bekannten Unionshersteller. Die mikroökonomischen Indikatoren bewertete die Kommission anhand der Daten in den Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller. Die Daten beziehen sich auf die Unionshersteller in der Stichprobe. Beide Datensätze wurden als repräsentativ für die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union befunden.
(111)
Die makroökonomischen Indikatoren sind Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung, Produktivität, Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping.
(112)
Die mikroökonomischen Indikatoren sind durchschnittliche Preise je Einheit, Kosten je Einheit, Arbeitskosten, Lagerbestände, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten. Den Angaben zu den mikroökonomischen Indikatoren liegen lediglich die überprüften Daten der beiden in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen/der Unternehmensgruppe zugrunde. Daher werden diese Daten zur Gewährleistung der Vertraulichkeit nur als Indizes oder Spannen angegeben.
4.4.2. Makroökonomische Indikatoren
4.4.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(113)
Die Unionsproduktion insgesamt, die Produktionskapazität und die Kapazitätsauslastung entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 5
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2010
2011
2012
UZÜ
Produktionsmenge (in Tonnen)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Produktionskapazität (in Tonnen)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Kapazitätsauslastung
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Quelle: Antrag.
(114)
Die Produktionsmenge erhöhte sich im Bezugszeitraum um 20 %. Da der Unionsverbrauch im selben Zeitraum nur um 8 % stieg, wurde der restliche Teil der Produktion ausgeführt.
(115)
Die Kapazitätsauslastung im UZÜ erscheint gering (32 %). Die in der Tabelle aufgeführte gemeldete Kapazität beruhte, entsprechend der üblichen Praxis dieses besonderen Wirtschaftszweigs und der in den vorangegangenen Verfahren angewandten Methode, auf der theoretischen Höchstkapazität auf der Basis von 3 Schichten/Tag, 6 Tagen/Woche und 48 Wochen/Jahr. Tatsächlich arbeitet dieser Wirtschaftszweig jedoch nur in 2 Schichten/Tag an 5 Tagen/Woche und 48 Wochen/Jahr. Die gemeldete Kapazität entspricht daher nicht unbedingt exakt der tatsächlichen Kapazität im UZÜ.
(116)
Die Kapazitätsauslastung erhöhte sich im Bezugszeitraum geringfügig. Die Zunahme um 20 % bei der Kapazitätsauslastung spiegelt den Anstieg der Produktionsmenge im Bezugszeitraum wider.
4.4.2.2. Verkaufsmenge und Marktanteil
(117)
Die Verkaufsmenge und der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 6
Verkaufsmenge und Marktanteil
2010
2011
2012
UZÜ
Verkaufsmenge auf dem Unionsmarkt (in Tonnen)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Marktanteil
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Quelle: Antrag.
(118)
Die Verkaufsmengen auf dem Unionsmarkt verzeichneten 2011 eine Zunahme um 14 % gegenüber den 2010 verkauften Mengen. Anschließend gingen die Verkaufsmengen jedoch auf 41 350 t zurück, so dass sich für den Bezugszeitraum ein Anstieg um 9 % ergab.
(119)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union blieb den gesamten Bezugszeitraum über mehr oder weniger unverändert.
4.4.2.3. Wachstum
(120)
Entsprechend dem mäßigen Anstieg des Unionsverbrauchs im Bezugszeitraum (+8 %) nahmen die Verkäufe der Unionshersteller um 9 % zu.
4.4.2.4. Beschäftigung und Produktivität
(121)
Beschäftigung und Produktivität entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 7
Beschäftigung und Produktivität
2010
2011
2012
UZÜ
Zahl der Beschäftigten
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivität (Einheit/Beschäftigten)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Quelle: Antrag.
(122)
Im Bezugszeitraum verringerte sich die Beschäftigtenzahl nach und nach um 10 %. Infolgedessen und bedingt durch den Produktionsanstieg erhöhte sich die Produktivität der Belegschaft der Unionshersteller, gemessen als Output (in Tonnen) je Beschäftigten pro Jahr, von 2010 bis zum UZÜ um 34 %.
4.4.3. Mikroökonomische Indikatoren
4.4.3.1. Preise und die Preise beeinflussende Faktoren
(123)
Die gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise je Einheit, die die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellten, entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 8
Verkaufspreise in der Union
2010
2011
2012
UZÜ
Durchschnittlicher Verkaufspreis je Einheit in der Union auf dem Gesamtmarkt (in Euro/Tonnen)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Produktionskosten je Einheit (in Euro/Tonnen)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Quelle: Überprüfte Daten der Unternehmen in der Stichprobe.
(124)
Im Bezugszeitraum gingen die Verkaufspreise in der Union um 6 % zurück. Während die Preise von 2010 bis 2012 relativ stabil blieben, verzeichneten sie von 2011 bis zum UZÜ ihren stärksten Rückgang.
(125)
Aufgrund des hohen Fixkostenanteils bei der Produktion führte der Produktionsanstieg um 20 % im UZÜ zu einer Verringerung der Produktionskosten je Einheit. Der durchschnittliche Verkaufspreis je Einheit ging entsprechend zurück.
4.4.3.2. Arbeitskosten
(126)
Die durchschnittlichen Arbeitskosten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 9
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten
2010
2011
2012
UZÜ
Durchschnittslöhne je Beschäftigen (in Euro)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Quelle: Überprüfte Daten der Unternehmen in der Stichprobe.
(127)
Die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten entwickelten sich im Bezugszeitraum nach oben. Von 2010 bis zum UZÜ stiegen sie um 10 %.
4.4.3.3. Lagerbestände
(128)
Die Lagerbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 10
Lagerbestände
2010
2011
2012
UZÜ
Schlussbestände (in Tonnen)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Schlussbestände als Prozentsatz der Produktion
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Index
100
79
83
87
Quelle: Überprüfte Daten der Unternehmen in der Stichprobe.
(129)
Die Schlussbestände verringerten sich zunächst 2011 um 7 % gegenüber 2010, nahmen anschließend im UZÜ aber um 11 % gegenüber 2010 zu. Gemessen in Prozent der Produktion gingen die Schlussbestände von 2010 bis zum UZÜ um 13 % zurück.
4.4.3.4. Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(130)
Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 11
Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite
2010
2011
2012
UZÜ
Rentabilität der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in % des Umsatzes)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Cashflow (in Euro) (Index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investitionen (in Euro) (Index)
100
115
112
105
Kapitalrendite
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Quelle: Überprüfte Daten der Unternehmen in der Stichprobe.
(131)
Die Kommission ermittelte die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes.
(132)
Im Bezugszeitraum musste der Wirtschaftszweig der Union erhebliche Verluste hinnehmen. 2010 verzeichnete der Wirtschaftszweig einen Verlust von - 20 %/- 15 %. Von 2010 bis zum UZÜ verringerten sich die Verluste um 33 %, das Ergebnis blieb im UZÜ jedoch mit -14 %/- 9 % weiter negativ. Der Nettocashflow ist die Möglichkeit der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, ihre Tätigkeiten selbst zu finanzieren. 2010 war der Nettocashflow positiv. 2011 brach er ein, verzeichnete negative Werte und blieb auch im UZÜ negativ.
(133)
Die Investitionen entwickelten sich nach oben. 2011 verzeichneten sie einen Anstieg um 15 % und 2012 um 12 % gegenüber 2010, und auch im UZÜ blieben sie um 5 % über dem Niveau von 2010.
(134)
Die Kapitalrendite ist der Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen. Sie ging 2010 um - 25 %/- 20 % und anschließend um rund - 45 %/- 40 % zurück; auf diesem Stand blieb sie auch im UZÜ.
4.4.3.5. Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(135)
Da die Einfuhren aus den betroffenen Ländern deutlich zurückgingen und im Bezugszeitraum nur noch unerheblich waren (siehe Tabellen 2 und 3), kann die Höhe der Dumpingspannen nicht ermittelt werden. Der in den Erwägungsgründen 136 bis 144 dargelegten Bewertung zufolge befindet sich der Wirtschaftszweig der Union jedoch weiterhin in einer prekären Lage und ist nach wie vor gefährdet.
4.5. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(136)
In der Verordnung (EG) Nr. 1001/2008 gelangte der Rat zu der Schlussfolgerung, dass die im Jahr 2002 eingeführten Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus der Republik Korea und Malaysia nur zur einer teilweisen Erholung des Wirtschaftszweigs der Union geführt hatten. Die im Bezugszeitraum der vorangegangenen Überprüfung (Januar 2002 bis Juni 2007) festgestellte (positive) Entwicklung war weitgehend dem Anstieg der Nachfrage in den Jahren 2007 und 2008 zu verdanken.
(137)
Nach 2008 verschlechterte sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union jedoch erheblich (im Vergleich zur Lage 2007 und 2008). Diese Entwicklung war zu einem wesentlichen Teil durch den Nachfragerückgang nach 2008 bedingt.
(138)
Einige der Indikatoren weisen seit 2010 eine positive Entwicklung auf. So verzeichnete zum Beispiel die Unionsproduktion von 2010 bis zum UZÜ einen Anstieg um 20 %. Diese Aufwärtsentwicklung war zum Teil auf den Anstieg des Unionsverbrauchs zurückzuführen, der sich im selben Zeitraum um 8 % erhöhte. Der Produktionsanstieg hatte eine Verbesserung der Kapazitätsauslastung um mehr als 20 % zur Folge. Die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union nahmen um 9 % zu, was dem Anstieg des Unionsverbrauchs entspricht, während der Marktanteil der Unionsunternehmen unverändert blieb. Infolge einer Verringerung der Beschäftigtenzahl um 10 % kam es auch zu einem Anstieg der Produktivität (um 34 %).
(139)
Die Kapazitätsauslastung war indessen gering. Dies lässt sich zum Teil dadurch erklären, dass vorgesehen war, die vorhandene Infrastruktur in 3 Schichten/Tag und an 6 Tagen/Woche zu nutzen; entsprechend wurde die Höchstkapazität berechnet. Im Bezugszeitraum arbeitete der Wirtschaftszweig der Union jedoch nur in zwei Schichten/Tag und an 5 Tagen/Woche.
(140)
Wegen eines hohen Fixkostenanteils seiner Produktion erlitt der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum weiterhin erhebliche Verluste. Obwohl sich die finanziellen Ergebnisse von 2010 bis zum UZÜ um 30 % verbesserten, waren die Verluste im UZÜ noch immer beträchtlich (zwischen - 14 % und - 9 %).
(141)
Diese Verluste und der stark negative Cashflow sind wichtige Indikatoren, die die prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union belegen.
(142)
Es sei angemerkt, dass in der Verordnung (EU) Nr. 78/2013 des Rates, mit der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus Russland und der Türkei eingeführt wurden, festgestellt wurde, dass der Wirtschaftszweig der Union sich in einer sehr ernsten Lage befand und geschädigt wurde. Der Bezugszeitraum des damaligen Verfahrens, Januar 2008 bis September 2011, überschneidet sich zum Teil mit dem Bezugszeitraum der jetzigen Untersuchung (14).
(143)
Die mit der genannten Verordnung eingeführten Maßnahmen hatten offenbar eine positive Wirkung, denn mehrere Schadensindikatoren (zum Beispiel Produktion, Kapazitätsauslastung, Rentabilität, Produktivität und Verbrauch) zeigen eine positive Entwicklung. Wie die jetzige Untersuchung gezeigt hat, konnte sich der Wirtschaftszweig der Union indessen nicht vollständig vom früheren Dumping erholen.
(144)
Daher kommt die Kommission zu dem Schluss, dass sich der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor in einer prekären Lage befindet und in mehrfacher Hinsicht weit von der Situation entfernt ist, die erwartet werden könnte, wenn er sich von der in den vorangegangenen Untersuchungen festgestellten Schädigung vollständig erholt hätte.
5. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
5.1. Auswirkungen der voraussichtlichen Einfuhrmengen und Preise im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(145)
In Erwägungsgrund 85 vertrat die Kommission die Auffassung, dass die Aufhebung der Maßnahmen höchstwahrscheinlich zu einem erneuten Auftreten der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern führen würde.
(146)
Die Untersuchung hat ergeben, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union prekär ist. Zwar hat sie sich im UZÜ geringfügig verbessert, aber der Wirtschaftszweig der Union konnte im Bezugszeitraum keinerlei Gewinne erzielen.
(147)
Käme es erneut zu gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern, so würde sich die bereits prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union weiter verschlechtern. Es wäre damit zu rechnen, dass diese Einfuhren den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt übernehmen würden. Die Folge wäre eine noch geringere Kapazitätsauslastung beim Wirtschaftszweig der Union - dies ist jedoch einer der Faktoren, die entscheidend zu den negativen Ergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum beigetragen haben.
(148)
Eine Wiederaufnahme der gedumpten Einfuhren würde einen noch stärkeren Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union bewirken und so zu einer weiteren Verschlechterung der finanziellen Ergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union beitragen.
(149)
Die Kommission gelangt daher zu dem Schluss, dass eine Aufhebung der Maßnahmen gegenüber der Republik Korea und Malaysia höchstwahrscheinlich zu einem Wiederauftreten gedumpter Einfuhren aus diesen Ländern führen würde, von denen Druck auf Preise, Verkaufsmengen und Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union ausgehen würde, so dass sich dessen wirtschaftliche Lage weiter verschlechtern würde. Durch die Aufhebung der Maßnahmen gegenüber der Republik Korea und Malaysia würde sich die bereits schwierige wirtschaftliche Lage, in der sich der Wirtschaftszweig der Union derzeit befindet, wahrscheinlich noch verschärfen, und ein erneutes Auftreten der Schädigung dürfte die Folge sein.
6. UNIONSINTERESSE
(150)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber der Republik Korea und Malaysia dem Interesse der Union insgesamt zuwiderlaufen würde. Bei der Ermittlung des Unionsinteresses wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer, der Großhändler und der Verwender.
(151)
Alle interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
(152)
In der Ausgangsuntersuchung wurde die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung um eine Überprüfung handelt und bereits 2002 Maßnahmen eingeführt wurden, kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(153)
Auf dieser Grundlage wurde geprüft, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zu einem erneuten Auftreten des Dumpings und zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen dem Interesse der Union zuwiderliefe.
6.1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(154)
Wenngleich mit den geltenden Antidumpingmaßnahmen verhindert wurde, dass gedumpte Einfuhren auf den Unionsmarkt gelangten, befindet sich der Wirtschaftszweig der Union in einer prekären Lage, wie dies durch die negative Entwicklung einiger wichtiger Schadensindikatoren bestätigt wird.
(155)
Sollten die Maßnahmen außer Kraft treten, würde die Schädigung wahrscheinlich erneut auftreten, da damit zu rechnen ist, dass erhebliche Mengen gedumpter Einfuhren aus den betroffenen Ländern auf den Unionsmarkt gelangen würden. Dies hätte wahrscheinlich unter anderem Einbußen beim Marktanteil, einen Rückgang der Verkaufspreise, eine geringere Kapazitätsauslastung und allgemein eine ernsthafte Verschlechterung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge.
(156)
Die Kommission gelangt daher zu dem Schluss, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der Republik Korea und Malaysia dem Interesse des Wirtschaftszweigs der Union nicht zuwiderlaufen würde.
6.2. Interesse der unabhängigen Einführer und der Verwender
(157)
In der Ausgangsuntersuchung wurde festgestellt, dass von der Einführung von Maßnahmen keine gravierenden negativen Auswirkungen auf die Lage der Einführer und der Verwender in der Union zu erwarten waren. Keiner der Einführer oder Verwender arbeitete bei dieser Untersuchung mit. Da keine Beweise dafür vorliegen, dass die geltenden Maßnahmen erhebliche Auswirkungen auf diese Gruppen hatten, kann der Schluss gezogen werden, dass sich auch die Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht nennenswert auf die Einführer und die Verwender in der Union auswirken wird.
6.3. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(158)
In Anbetracht des vorstehenden Sachverhalts gelangte die Kommission zu dem Schluss, dass es keine zwingenden Gründe für die Annahme gibt, dass es dem Unionsinteresse zuwiderlaufen würde, Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Rohrstücken mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia einzuführen.
7. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(159)
Aus den dargelegten Gründen sollten die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Rohrstücke mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung aufrechterhalten werden.
(160)
Allerdings ist dieser Untersuchung zufolge bei der Gesamtlage des Wirtschaftszweigs der Union eine allmähliche Verbesserung festzustellen, und die Einführung endgültiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der gleichen Ware aus Russland und der Türkei im Jahr 2013 (siehe Erwägungsgrund 5) hatte offenbar zusätzliche positive Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union, wie in Erwägungsgrund 143 ausgeführt. Infolgedessen gelangte die Kommission zu der Auffassung, dass unter Berücksichtigung der vollständigen Schadensanalyse und der voraussichtlichen Marktentwicklungen bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen ein Zeitraum von weniger als fünf Jahren ausreichen könnte, um es dem Wirtschaftszweig der Union zu ermöglichen, seine wirtschaftliche und finanzielle Erholung abzuschließen.
(161)
Darüber hinaus können die Lage des Wirtschaftszweigs der Union und die Schadensanalyse nicht bewertet werden, indem lediglich die (potenziellen) Einfuhren der betroffenen Ware aus der Republik Korea und Malaysia betrachtet werden - die Lage des Wirtschaftszweigs der Union wird auch von anderen Einfuhren und den Maßnahmen gegenüber diesen Einfuhren, insbesondere den vorstehend genannten Maßnahmen gegenüber Russland und der Türkei, beeinflusst.
(162)
Daher wird die Auffassung vertreten, dass die Maßnahmen in Anbetracht der besonderen Umstände dieses Falles ausnahmsweise nicht um den vollständigen in der Grundverordnung vorgesehenen Fünfjahreszeitraum verlängert werden sollten, sondern zum gleichen Zeitpunkt auslaufen sollten wie die endgültigen Maßnahmen gegenüber den Einfuhren insbesondere aus der Türkei und Russland. Eine solche Angleichung der Dauer der Maßnahmen würde auch eine umfassende und schlüssige Untersuchung der Auswirkungen etwaiger Dumpingpraktiken auf den Wirtschaftszweig der Union ermöglichen, falls eine solche Überprüfung in der Zukunft erforderlich werden sollte.
(163)
Die derzeit gültigen Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Rohrstücken aus Russland und der Türkei treten am 29. Januar 2018 außer Kraft. Daher sollten die endgültigen Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Rohrstücken mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia entsprechend angeglichen werden und zum selben Zeitpunkt außer Kraft treten.
(164)
Der Verband „Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union“ schloss sich der Auffassung an, das vorgeschlagene Auslaufdatum werde es ermöglichen, in der Zukunft ein gemeinsames Überprüfungsverfahren durchzuführen, falls ein solches beantragt werden sollte, und somit eine umfassende, die Einfuhren aus mehreren Ländern abdeckende Dumping- und Schadensuntersuchung vorzunehmen. Der Verband brachte indessen vor, nach dem Untersuchungszeitraum der Überprüfung (UZÜ) seien die Gesamteinfuhren der betroffenen Ware aus allen Ländern massiv angestiegen, während der Durchschnittspreis dieser Einfuhren drastisch gesunken sei. Diese Entwicklung nach dem UZÜ habe zu einer Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union geführt, und die Bedingungen dafür, endgültige Antidumpingmaßnahmen für eine Dauer von weniger als fünf Jahren einzuführen, seien daher nicht mehr gegeben.
(165)
Die Kommission weist darauf hin, dass die angeblich nach dem UZÜ eingetretene Entwicklung (d. h. gestiegene Einfuhren zu niedrigeren Preisen) auf öffentlich zugänglichen Eurostat-Daten basiert, in denen auch Warentypen erfasst werden, die nicht von dieser Untersuchung betroffen sind. Aus der Kommission vorliegenden Einfuhrstatistiken für die Zeit nach dem UZÜ, die sich nur auf die betroffene Ware beziehen, geht jedoch hervor, dass die Einfuhren nach dem UZÜ um 10-15 % zurückgegangen sind, der Durchschnittspreis dieser Einfuhren allerdings ebenfalls gesunken ist (um 15-20 %). Da diesbezüglich keine weiteren Belege zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union vorgelegt wurden, vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Entwicklung der Einfuhren der betroffenen Ware nach dem UZÜ die Schlussfolgerungen der Kommission hinsichtlich der angemessenen Geltungsdauer der einzuführenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen (siehe Erwägungsgründe 160 bis 163) nicht entkräftet. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
(166)
Dementsprechend und in Anbetracht der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung sollten die geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Rohrstücken mit Ursprung in der Republik Korea und Malaysia, die mit der Verordnung (EG) Nr. 1001/2008 des Rates, zuletzt geändert durch die Verordnung (EU) Nr. 363/2010 des Rates des Rates, aufrechterhalten wurden, bis zum 29. Januar 2018 aufrechterhalten werden.
(167)
Der nach Artikel 15 Absatz 1 der Grundverordnung eingesetzte Ausschuss hat keine Stellungnahme abgegeben -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Rohrformstücken, Rohrverschlussstücken und Rohrverbindungsstücken (mit Ausnahme von gegossenen Rohrstücken, Flanschen und Rohrstücken mit Gewinde) aus Eisen oder Stahl (ausgenommen aus nicht rostendem Stahl) mit einem größten äußeren Durchmesser von 609,6 mm oder weniger, zum Stumpfschweißen und zu anderen Zwecken, die derzeit unter den KN-Codes ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 und ex 7307 99 80 (TARIC-Codes 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 und 7307998098) eingereiht werden und ihren Ursprung in der Republik Korea und Malaysia haben, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Zollsatz (%)
TARIC-Codes
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Alle übrigen Unternehmen
75,0
A999
Republik Korea
Alle Unternehmen
44,0
-
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt bis zum 29. Januar 2018.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 2. Dezember 2014